172 
Oharmadkori képződések. 
Az előbb említett két palatömeghez, t. i. a Meszesbegy ség és a 
czikói palaszigethez, az eocan és oligocaen rétegeknek igen hatalmas és 
sokféleképen tagozott sorozata, megegyező helyezkedéssel egymásra kö¬ 
vetkezve csatlakozik. Felvételi területemnek a határhegységhez tartozó 
részében ezek foglalják el a legnagyobb tért és az egésznek ők képezik 
kétségkívül a legérdekesebb részét. Ezek a lerakódások a Czikói pala¬ 
sziget keleti és déli szélét körülfogva DNy. felé húzódnak — a részletek¬ 
ben való kanyárulásoktól eltekintve — a Meszes palavonulatának éjszaki 
széléhez ütődnek s e vonulat keleti lejtőjéhez simulva DNy. irányban tovább 
folytatódnak. A szóban forgó ó harmadkori rétegöszletnek egy elszakadt 
kis részletét, mely a középeocan több tagjából áll, a Meszes palavonulatá¬ 
nak Ny. lejtőjén is találtam, Zilalitól k. a Nádastó nevű zilahi fürdőnél. 
Az óharmadkorbeli határhegység rétegei az általam bejárt részben 
nagyjában véve úgy lépnek a külszínre, hogy ENy-tól DK-re sorakoznak az 
idősebbek a fiatalabbakhoz. A Szamos és ennek nagyobb mellékvizei széles 
völgymedrekben szelik át ezen oharmadkori lerakódásokat s több hegység- 
részre osztják felvételi területemen belül. A Szamos völgye keletről lép be e 
területbe Csokmány és Szurdok között; kezdetben mint széles hosszvölgy, 
csaknem a rétegek csapás irányát követve a La Stuga-hegység menedékes 
délkeleti lejtője mentén D.-Ny., illetőleg D. felé húzódik és főleg laza kő¬ 
zetekből álló rétegekbe van bevájva, melyek e vidékbeli legfelső eocan és 
az oligocan alsó tagjaihoz tartoznak. Őrmezőnél a Szamosvölgye hirteleniil 
szűkebbedik, a mint a szilárd mészmárga és mészkő-rétegekbe ér, me¬ 
lyek az oharmadkori rétegösszletnek közvetlenül alább fekvő két szaka¬ 
szát, a felső eocan legalsó és a középeocan legfelső lerakódásait, alkot¬ 
ják. A völgy itt, a La Stuga-hegység déli fokát a szilárd gúla gyanánt 
kimagasló és történelmileg hírneves Rákóczy-hegygyel megkerülve, hirte¬ 
len kanyarulattal E. felé fordul, ama szilárd mészpadokat és az alattuk 
fekvő eocan rétegeket, melyek nehány nagyobb ellentállást gyakorló 
kőzetövet tartalmaznak, a legrövidebb utón áttörvén ; innen fogva tisz¬ 
tán éjszaki irányban a Czikói palasziget nyugoti széle felé vonul. Utjá¬ 
nak ezen részében, a Zsibó-i kanyarulattól kezdve, az eocanösszletuek 
főkép puhább kőzetekből álló mélyebb rétegeit szeli keresztül és ezekben 
ismét igen szélesre kitágulva felvételi területemnek éj. határáig, Benedek 
falváig halad. Itt a völgy a czikói palaszigetnek nyugoti szélét töri át 
s e szilárd kristályos palákban rövid szűk szurdokká keskenyedik, de 
ezen túl, a Lápos-öböl alacsony neogen területének laza lerakodásaiba 
kerülve, ismét szélessé válik s igy folytatja útját E. felé. — Hogy a Sza- 
mosvölgy az itt leirt kiterjedésében lényegileg erosio utján keletkezett, 
ez a részletekig szembeszökő módon kitűnik; mindenütt láthatni, hogy 
