174 
mos jobb partján vont szelvénynek megfelelőiem a rétegek dőlése itt is 
D.-D.-K., de a fedő felé,, az erdélyi medencze belseje iránt haladva, 
hajlásúk mindinkább csökken, úgy hogy a szelvény legmagasabb rétegei 
már csak kb. 5—6 foknyi dőlésszöggel lejtenek. 
A vidékünkön fellépő óharmadkoru rétegsorozat alkotása igen ha¬ 
sonló ahhoz, mely a vonulatnak I). felé való folytatásában a kolozsvári 
területen mutatkozik. Ez utóbbinak földtani viszonyait tisztelt barátom Dr. 
K o c h A n t a 1 az újabb időben igen beható kutatások tárgyává tévé, 
melyekről egynéhány igen becses közleményt a „Földtani Közlöny 14 
utolsó évfolyamaiban tett közzé. * 
Matyasovszky ,1. ur társaságában felvételi munkálataink meg¬ 
kezdése előtt Kolozsvárra tett kirándulásunkon volt alkalmunk Kocli 
ur szives kalauzolása alatt, a szóban forgó óharmadkorú rétegsorozatnak 
egyik részével, mely a város közelebb környékén van feltárva, saját 
szemlátás által megismerkedni, mi felvételi területem földtani viszonyai¬ 
nak megítélését igen lényegesen künnyebbité. Ez utóbbiban az óharmad¬ 
koru rétegek sorozata még sokkal világosabban és jobban áttekinthető 
módon fekszik előttünk a Szamos áttörésének szelvényében és a határos 
vidéken. A képlettagok, melyekből az óharmadkoru rétegösszlet itt al¬ 
kotva van, alulról fölfelé felsorolva a következők. 
I. E o c á n 1 e r a k ó d á s o k. 
A. Középső, alsó részükben valószínűleg még alsó eocán réte¬ 
gek (Párisién-és valószínűleg London- és Soisson-emelet, Mayer K. szerint.) 
1. A zsibói tarka agyag, édesvízi mészkő és márga 
csoportja, (e x az l. ábr. szelvényben). Vidékünk eocánlerakódá- 
sainak legalsó osztályát petrographiailag bár igen feltűnő, de palaeonto- 
logiai tekintetben nagyon is hiányosan jellemzett rétegeknek felette ha¬ 
talmas sorozata képezi. Ezen rétegsorozatot tarka, túlnyomókig vörös 
szinti, többnyire durva padokra oszlott, többé-kevésbbé homokos és esik 
kimos agyag, agyagos conglomerát, homok és homokkő alkotják tőleg. 
Eme durván réteges üledékek között korlátoltabb kiterjedésben a cso¬ 
port felső részében jól rétegezett s édesvízi csiga maradványokat tartal¬ 
maz!) kőzetek vannak behelyezkedve Róna és Zsibó körül jelentékeny 
vastagságot elérő övben (e s I. ábr.), t. i. a többé-kevésbbé kovás s nem 
ritkán szarukőgumókát tartalmazó édesvízi mészkő és márgapadok, me¬ 
lyeket Staclie fedezett fel és ismertetett meg a „Geologie Siebenbür- 
geus“ czimö műben. 
* Az ott felsorolt kövület-meghatározások — ép ügy mint az erdélyi óharmad¬ 
koru képződésekre \onatkozó régiebb munkákéi, azonban helyreigazítást igényelnek. 
