176 
hogy a tarka agyag csoportja a völgynek mindkét oldalán egész a őzi¬ 
kéi hegység kristályos paláiig szakadatlanul terjed ; az utóbbi helyen pedig 
ismét igen tisztán látható, hogy a tarka agyag közvetlenül a kristályos palá¬ 
kon nyugszik. Azonban ez az elterjedés alig fokoztathatja lényegesebben a 
szóban forgó rétegcsoport vastagságát, tekintetbe véve a rétegcsapás fentem- 
litett éjszaki irányát és megfontolva azt, hogy a Szamos völgye azon tájtól 
kezdve, hol a vastagság megbecslésére alapul szolgáló szelvény végét éri, 
egész a czikói palaszigetig csaknem a rétegek csapás irányában halad. 
Ha már most tekintetbe veszszük, hogy szelvényünk legszorosab¬ 
ban összefüggő összes eocön sorozatának a fedőben következő, gazdag 
tengeri faunát magukba záró szintájai biztosan a középeocán vagyis a 
párisi emeletbe valóknak bebizonyultak és hogy ezen szintájak maguk 
is igen tetemes vastagságú rétegsorozatot képeznek, akkor bizonyos, 
hogyha valahol, úgy a tarka agyagrétegek csoportjában — legalább egy 
részében — kell az alsó eocánnek vagyis a London- és Soisson-emelet- 
nek képviselőit keresnünk, melyek eddigelé a Kárpátok területén még 
biztosan nincsenek kimutatva. 
Sajnos, hogy a tarka agyag rétegcsoportja, eltekintve a többször 
említett édesvízi mészkő és márga vonulatától, mindeddig meghatározható 
szerves maradékoknak teljes hiányát mutatta, és minden törekvésem, 
hogy efféléket feltaláljak, ép oly sikertelen volt, mint az előttem itt mű¬ 
ködött geologoké. De annál nagyobb fontosságot nyer a kövületeket tar¬ 
talmazó, édesvízi mészkő és márga sziutája, melyet Stacbe Kucsó és 
Hóna vidékén felfedezett. Ezen rétegek -— mint előbb emlitém és az I. 
szelvényből kitetszik — a tarka agyag stb. rétegcsoportjának felső ré¬ 
szébe vannak beágyazva; bennük helyenként elég gazdag mennyiségű 
és meglehetős éjt állapotú édesvízi csigák és itt-ott Chara-magvak is 
rejlenek. Faunájuk, sajnos, igen kevés fajból áll, nevezetesen csak a 
Piano rbis, Paladin a és Limnaeus nemeknek egynéhány fájá¬ 
ból, melyek ugylátszik nagyobbára újak. Ezek a kövületek eddigelé még 
nincsenek közelebbről megvizsgálva; ők még a közép-eocánre látszanak 
utalni, mivel — mire később még egy pár szóval visszatérek — terüle¬ 
temnek más pontjain, magasabb szintájban találtam, kövületekben bővel¬ 
kedő, biztosan közép-eocánkoru tengeri rétegek között fekvő édesvízi 
padokat, melyek bár csak igen rosszul megtartott, de az előbbiekhez 
igen hasonló édesvízi csigákat tartalmaznak. 
Az édesvízi mész- és márga-padok, keményebb anyagból állván, 
mint a fekűben és fedőben levő lazásabb minőségű rétegek, a 
Szamos áttörésében a völgyet szükebbre szorítják Róna és a 
szemben levő Zsibó között. A kérdéses rétegek a Szamos jobb 
partján, a diluviális lejtfokuak meredek lejtőjén Róna-falu alatt 
