184 
nulásban sok helyt mint merev sziklák emelkednek ki a külszínen, de 
közben darabonként felületesen bizonyára ki vannak lugozva és kibuk- 
kanásuk helyét ilyen helyt főleg - csak számos, a felszínen beverő Tra- 
vertindarab jelöli. 
A Szamos-parti szelvényben tovább haladva, a Rákóczy-csoport 
mint fekft fölött és a középeocán legfelső, túlnyouiólag szilárd meszes 
kőzetekből alkotott tagja alatt találunk : 
3. egy e helyt kb. 80 ölnyi vastag, igen tisztán rétegezett réteg¬ 
vonulatot, mely kiválóan zöld agyagnak és fehéres márgás üledékeknek 
egymással váltakozó fekveteiből áll (e., az I. és II. szelvényben). E ré¬ 
tegcsoport a lerakódás és életfeltételeknek uj változását jelöli, mely te¬ 
rületünk hajdani eocantengerében ekkor beállott és huzamosabb ideig 
fennmaradt. E rétegösszletet a Szamos kanyarulatánál fekvő Turbueza 
helység nevével akarom jelölni, mivel eme helység tőszomszédságában 
nagy kiterjedésben kibukkan. Szakadatlan szalag gyanánt követi, mint 
fedő, a Rákóczy-csoportot, a meddig ez a fentebbekben mondottak sze¬ 
rint a külszínre kilé}). Rendesen a területnek bizonyos behorpadása je¬ 
löli e rétegcsoportot, mivel mind az alatta fekvő Rákóczy-csoport szilárd 
homokkőrétegei, mind a felette települő, mészben gazdag eocántagok a 
kimosatásnak jobban ellentállauak. 
A szóban forgó turbuezai rétegeket csapás irányukban nyomozván, azt 
vesszük észre, hogy bennük is, hasonlóké}) mint az eddig tárgyalt mélyebb 
eocán tagokban, a petrographiai minőségnek meglehetős feltűnő válto¬ 
zása áll be területünk éjszaki részében. Ugyanis már a La Stuga-hegység 
déli részében, Nagy-Goroszló és Poinicza között látjuk, miként a kér¬ 
déses rétegövben a márgás rétegek háttérbe szorulnak, homokos anyag 
fellépni kezd, míg egyúttal a kőzetek általános színezése vörhenyes 
részletek által tarkává válik. Ezen viszony a rétegek E. felé való vonulá¬ 
sában mindinkább fokozódik, a márgás rétegek majdnem végképen 
elenyésznek, a homokos anyag felszaporodik, egyes durvább anyagú 
kavicsos fék vetek lépnek fel, a rétegezés részben kevésbbé világossá vá¬ 
lik és a vörös színezés gyakrabban mutatkozik, úgy hogy terüle¬ 
tünk szélén ezen rétegek petrographiai minősége már igen hasonló az 
eöcánösszlet legalsó tagjának, a tarka agyag csoportjának kőzet minősé¬ 
géhez. Itt már azon kárpátbeli területhez közeledünk, hol az eocán-lera- 
kódások minősége a kövületben szegény kárpáthomokkő faciese szerint 
fejlődik. 
A turbuezai rétegek egészben véve igen kevés kövületet tartalmaz¬ 
nak ; a Szamos áttörésénél és annak szomszédságában bennük csak 
itt-ott találtam egyes keskeny meszes közfekveteket, melyekben számta¬ 
lan Ostracoda és mikroskopos foraminifera héjacskák hemzsegnek. Ez a 
