193 
belül 450 ölre becsülhetjük, anélkül, hogy még az oligocan-képlet fedőjét 
elértük volna. 
Itt, valamint területünkön való további elterjedésében az oligocan- 
képlet leginkább agyagos és homokos, itt-ott kissé durvább, conglomera- 
tos rétegekből áll; ezekhez járul még leginkább az összlet első részében, 
márgás és meszes anyag is. Az előbbi rétegek gyakran szintén vörhe- 
nyes és tarka színezettel és durva rétegezéssel bírnak, mi által külsőleg 
az e vidékbeli eocán-összlet alsó osztályához igen hasonlókká válnak. 
A Szamos jobb oldalán az oligocan-képlet mélyebb tagjaival a La 
Stuga-hegységnek menedékes keleti lejtőjét alkotja; a Szamostól balra 
pedig fölvételi területemnek azon részét, melyen az Almás és Egregy völ¬ 
gyei mellékágaikkal keresztül vonulnak, nagyobbára ez képezi. E kép¬ 
let egyes kövülettartalmu rétegeket rejt, főkép alsó tagjaiban; ezekben 
a kövületek számosak és messze elterjedtek. 
A szerves maradékok, melyeket az oligocan-képlet ezen vonulata 
egymásra következő rétegeiben rejt, nagyobbára a partok szomszédsá¬ 
gát árulják el és arra mutatnak, hogy az oligocán-összlet lerakódása 
alatt, a talaj ezen a vidéken ismételt ingadozásoknak és az életfeltételek 
többszörös, többé-kevésbbé belyi jellegű változásoknak voltak alávetve. 
Ezáltal a lerakódás területének egy és ugyanazon helyét felváltva majd 
határozottan tengeri sósviz, majd több-kevesebb édesvízzel vegyített sós- 
viz, majd néha egészen édes viz is lepte el az oligocán-korszak tartama 
alatt rövidebb-hosszabb időszakokban. 
Az oligocan-képlet ama része, mely felvételi területemre esik, alul¬ 
ról felfelé a következő rétegsorból áll: 
1. Alsó tengeri rétegek számos héjas-kövületekkel. 
A brédi-márgát, melylyel az eocan rétegsor végét éri, igen állan¬ 
dóan közvetetlenül fedi egy keskeny vonulata oly padoknak (O x a II, 
szelvényben), melyek petrographiai tekintetben (és részben faunájuk sze¬ 
rint is) úgyszólván áthidaló tagot képeznek az eocán-összlet felső szin- 
tájában uralkodó meszes-márgás rétegek és a vidékbeli oligocán-összlet- 
nek túlnyomölag homokos-agyagos lerakódásai között; de mivel gyakori 
és elterjedt kövületei között a typicusan oligocán alakok jó-számmal 
szerepelnek, kell hogy ezt a vonulatot már határozottan az oligocán- 
képlethez számítsuk. Vastagsága területünkön egy pár ölnél sehol több. 
Kőzetei rendesen kissé homokosabbak, mint az alatta fekvő, igen tiszta és 
finoman iszapolt brédi-márga. A vonulat nehány szilárd barna kő-márga- 
padból áll, melyek puhább agyagmárgás és agyagos rétegekkel váltakoz¬ 
nak. Ezen rétegek igen sok, rendesen mészszé vált héjas maradékot tartal¬ 
maznak. Jellegük uralkodóau tengeri, habár az igazi tengerlakók mellett 
