198 
A kavicsos anyagban mindenütt, habár rendesen csak ritkásan 
elszórva, ugyanoly Quarz-ortkoklas-trachytnak görélyei találkoznak, mi¬ 
nőket az oligocán rétegsor mélyebb szintájai leírásában említettem. 
Egészben véve az mutatkozik e két szintájban, hogy ezen Trachyt-gör- 
getegek területem déli részében, ott, hol a területemre eső Tracbytkitöré- 
sek felé közeledünk, kissé süniekben jelentkeznek és nagyobb mértéket 
is öltenek. 
A szóban forgó rétegcsoport szilárdabb homokkő- és conglomerat- 
padjai főleg két tetemes vastagságú s messze követhető vonulatot ké¬ 
peznek, melyeket hirtelen sziklaszirtek szépen jelölnek a vidék dombor¬ 
zatában. A mélyebbik homokkővonulat közvetetleniil a halpikkelyes 
palára következik. A Szamos áttörésnél ez képezi Csokmánynyal szem¬ 
ben a folyómosta meredek sziklafalakat; továbbá az áttörés hal partja 
mentén, éjszaknak nyíló halakban, talpából kiemelkedő homokkőfalak¬ 
ban a völgy Szurdokon át Őrmezőig húzódik, inig messzebb Borzova és 
Prodánfalvánál az Egregy-völgyén átlépve innen Karikán és Zsákfalván 
át délnyugoti irányban vonul területem déli határáig, melyet Felső-Kékes- 
Nyárlónál elhagy. A felső homokkő-csoport három lépcsőszerü emelke¬ 
dést képez, melyeket közbeeső, többnyire tarka színezetű agyagvonulatok 
választanak el; a két alsó csak csekélyebb vastagságú. Ezen csoport a- 
Casa Talkari (Rablólak) nevű sziklákon, Szurdok és Tótszállás között, 
a Gorbó-i völgyet és a Piatra Corbuluiban (Hollókő), Galgónál, az Almás¬ 
völgyét metszi át; innen kezdetben DDK., továbbra IvDK. felé dűlő réte¬ 
gekkel az Egregy-völgybe húzódik, melynek mentében ama festői szikla- 
csoportokat képezi, melyek a völgy jobb oldalán Borzova és Magyar- 
Egregy között jó darabig kiemelkednek. Somró-Ujfalu fölött felvételi 
területemnek déli határát éri el. 
A leirt rétegcsoportban területemen belül több helyt mutatkoznak 
keskeny barnaszéntelepek nyomai, még pedig különféle szintájakban, ne¬ 
vezetesen az említett két homokkővonulatban is. 
G. Kettősmezői fo rarni niferás agyag (0 6 II. szelv.). Még 
magasabbra ismét igazi tengeri rétegek következnek, t. i. jól rétegezett, 
kékes, csillámtartalmuagyag, telve foraminiferáknak apró héjaival. Ezen 
foraminiferás agyag-rétegek Galgó és Kettősmező között az Almás-völ¬ 
gyön átcsapnak, Farkasmezőnél az Egregy-völgy jobb lejtőjét érik el, 
melynek hosszában keskeny szalagként DDK. felé vonulnak és igy fel¬ 
vételi területem határát Somrú-l ’jfalunál szelik át. 
Ezen foraminiferás agyag-rétegek felfelé durva laza agyagos con- 
glomerát-rétegekkel fokozatosan váltakoznak és ezekre következnek egész 
a Gyalu csel maré magaslatáig, Kettősmező felett, csillámos homokos 
agyagrétegek egyes keskeny, igen csillámos mészhomokkőből álló köz- 
