204 
rozás annál biztosabb, mivel a szóban forgó területünkön is a kérdéses 
rétegek fölött még egy vastag rétegsor következik, mely már csak fiata¬ 
labb mediterrán-alakokat rejt magában. 
Fiatalabb mediterrán emelet. Ezt ismét túlnyomó részben 
csendes tengerben lerakodott képződések képezik. Ez a képlet a mediterrán- 
rétegeknek fentebb említett kibúvásának egész hosszában, Benedekfalvától 
a területem éj szaki határán a déli határig, Zilahtól nem messze, nyo¬ 
mozható. Anyaga nagyobbrészt fehér vagy zöldes Rhyolithtufából, finom- 
iszapu agyag- és agyagmárgából és ezen kőzetek áthidaló fokozataiból 
áll. Homokkő és kavics-conglomeratpadok csak alárendelten szerepel¬ 
nek az emelet alkotásában; a conglomerátok helyileg nagyobb tömegben 
fordulnak elő Kucsónál. Alárendelt behelyezkedése az újabb mediterrán 
rétegeknek G- y p s, ez különböző szintájakban, majd a R tivolit!) tufa 
alatt, majd ebbe betelepedve jelentkezik, u. m. Benedekfalva, Paptelek 
és Yártelek tájékán. Benedekfalvánál a Gypsnek csak nyomai mutat¬ 
koznak; azonban Paptelektől DK. és Vártelektől EK. egynéhány na¬ 
gyobb, a térképen is kijelölhető teleptömzsben fordul elé, melyeknek 
vastagsága több ölre rúg, vízszintes kiterjedése ellenben csekély. Meg- 
emlitendők még vese- és szőlőfürtalaku Calcedon-kérgek, valamint Quarz 
szabad, gömbalaku kristálycsoportokban, melyek a tufás rétegekből ki¬ 
múlva, Benedekfalvától nyugotra a rétegek csapásának mentében liosz- 
szabb elterjedésre szabadon a földön hevernek. 
A felső mediterrán emelet alkatában kiváló osztályrész a vulkáni 
anyagra jut; ez t. i. majd tisztább tufarétegeket képez, melyek kizá¬ 
rólag finomra porladozott vulkáni hamuból, vulkáni homokból és dur¬ 
vább lapilliszerü tajtkődarabokból áll, majd pedig idegen, agyagos ho¬ 
mokos vagy márgás anyaggal minden fokozatban többé vagy kevésbbé 
elegyelve lép tel. Füstbarna Quvarz, üveges Plkgioklas (mikrotin) és 
Biotit azok a mikroskopos egyes alkotó ásványok, melyeket részint a 
tajtkődarabok világos üvegnemü alapanyagában körülzárva, részint a 
tufában lazán beágyazva találunk. A foldpát, a gázlángban Szabó 
módszere szerint vizsgálva Oligoklasnak bizonyult. A tufa ennélfogva 
Quarztartalmu Oligoklas-Biotit-Andesittufa. 
Ez az anyag területünkön a felső mediteránemelet egész vonulatán 
át szakadatlanul tart. A vonulat legdélibb részében a Meszes-hegység 
szélén, a tufarétegek a nemvulkáni lerakódásokhoz képest már háttérbe 
lépnek, míg különben ennek az emeletnek főalkotó részét képezik. 
A felső mediterránemeletnek agyaga, márgája sőt finomabb anyagú 
tufarétegei is rendesen megletős mennyiségit foraminiferákat tartalmaz¬ 
nak, a mit többnyire már nagyító üveg segítségével is fel lehet ismerni. 
Egyéb kövületek általában ritkán fordulnak elő, csak Lithothamniumok és 
Bryozoák, némely ponton (p. o. Benedekfalva és Széplak között) egyes 
