206 
jellemzi, felette hasonlónak mutatkozik ahhoz, melyet a medencze nyű¬ 
göd részében a pannoniai emelet legalsó, a szánnád lerakodásokra közve- 
tetlenül telepedő azon rétegek tartalmaznak, melyeket először B ö c k h 
mutatott ki a pécsi szigethegység déli szélén s én is hasonló fekvéssel 
és összevágó faunával ama hegység éjszaki szegélyén nemkülönben Vas¬ 
megyében a stájer öböl éjszaki szélén, nagy elterjedésben találtam. 
Szilágymegyei területünkön is ezen rétegekben, a helyenkiut tömegesen 
fellépő Ostracodákon kívül, szintén előfordulnak ama jellemző C o n- 
geria Bánátié a, a C o n g, Part seb i, továbbá ugyanaz az 
apró Congeria, mely alakra nézve a C o n. t riangularisnak tel¬ 
jesen megfelel, de mindig csak igen kis egyénekben mutatkozik, ugyan¬ 
azok az apró, többnyire uj Cardium-fajok, melyek általános viseletűkben 
részben még szármát alakokra emlékeztetnek; szóval ugyanazok az ala¬ 
kok, melyek az említett nyugotmagyarországi területeken is az idézett 
rétegekben előfordulnak. Az utóbbi helyeken a szóban forgó rétegek 
faunáját a Planorbisek gyakori jelentkezése is jellemzi; ezeket az alako¬ 
kat szilágymegyei területemen ugyan nem találtam, de lehet, hogy ez 
csak véletlen okon alapul, mert nvugotra Matyasovszky urnák szomszé¬ 
dos felvételi területén, hol ugyanezek a rétegek a külszínre lépnek, a 
többi jellemző kövületek mellett az említett édesvízi csigák is nem rit¬ 
kán fordulnak elő. 
Már egy korábbi alkalommal utaltam ama közelfekvő hasonlatos¬ 
ságra, mely a szóban forgó legalsó pannoniai rétegek nyűgöd Magyar- 
országon és a sokat emlegetett „fehér márga“ között a stíriai öböl déli 
szélén, Horvátország éjszaki és Slavonia nyűgöd részében fenáll. * 
Ezen összevágás eme „fehér márgák“ egyik legilletékesebb isme¬ 
rőit, P a u 1 bányatanácsos urat is meglepé, midőn ő a múlt évben fővá¬ 
rosunkban néhány napig időzvén, gyűjteményeinket meglátogató; ő is 
az érintett képződmények összetartozását felette valószínűnek tartotta. A pé¬ 
csi hegység szélén a petrographiai összhangzás is igen világos, mivel itt 
fehér, krétanemii márga és mészkő járul nagy mértékben a szóban 
forgó congeria-képlettag alkotásához. Vasmegyében és a Szilágyi öböl¬ 
ben a meszes-márgás anyag már csak jelentéktelen; az utóbbi vidéken 
a márga főleg a pannoniai rétegek alsó tagjának alján van észrevehetőbb 
módon kifejlődve. De ha szabad, a nyűgöt- és éjszakkeleti Magyarorszá¬ 
gon elterjedt alsó pannoniai rétegeket a stíriai öböl déli részében, Mor¬ 
vát- és Slavonországban ismertes, Limnaeus- és Planorbis-tartalmu „fe¬ 
hér márgának“ korbeli képviselőiként tekinteni, akkor bizonyos, hogy 
ama „fehér márgák“ már nem a szármát emeletbe tartoznak, mint ezt 
Verh. k. k. geol. Reichsanst. 1877. 82. ]p. 
