214 
is figyelhettem meg ; Echinidák nagy cidáris-tiiskék alakjában sem hi¬ 
ányzanak itt. 
c ) Ezt követi mintegy 15 méternyi vastagságban meszes és mész- 
páteres Dolomit, mely helyenkint tiszta Dolomitba átmegy. Színe vilá¬ 
gos, kissé vöröses szürke; igen hasadozott, különösen a felületen, hol egyes 
hümpülyökre szétesik. Zárványokat nem észlelhettem benne. Fekiije ennek 
d) egy világos vagy sütétebb szürkés mészkő, inkább szálkás mint 
kagylós töréssel, mely meglehetős, az előbbinél sokkal nagyobb vastagság¬ 
ban követhető kel.-.éjsz.-kel. csapással. Megemlítendő, hogy az előb¬ 
bieknél rétegzést nem vehettem ki tisztán, de feltehető, hogy azok con- 
cordansok ezzel. E mészkő vastagságának mintegy első negyedében 
dúsan tartalmaz encriniteket s gyéren koraitokat. Mélyebbre 
az előbbiek mindinkább ritkábbak lesznek, mig végre ezek helyét kizá¬ 
rólag koraitok foglalják el, mi az akkori tenger fenekének eleinte csak 
lassú, de később mindinkább hirtelenebb sülyedésére matat. Megkülönböz¬ 
tethető volna tehát itt egy Encrinit- és Corall- pad. E réteg fedi a kö¬ 
vetkező nagyobb vastagsággal bíró 
e) Dolomitot. Felsőbb része ennek sötétebb barnás szürke, finom 
brecciás szövetű meszes kötőanyaggal. Legnagyobb részben azonban 
világos szürke és mészpáteres, helyenkint keskeny mészpad betelepülé¬ 
sekkel ; lielyezkedési viszonyai megegyeznek az előtte levőkével. 
f) Alatta következik egy sötétszürke vagy vöröses, sőt tarka ki¬ 
nézésű finom szemcsés, szálkás töréssel biró mészkő, mely részben egé¬ 
szen vörös szint vesz fel, mig végre a fekü felé sötétes barnásszürke, 
fehér vagy vörös eres mészkőbe változik át, mintegy átmenetet képezve 
az ércztartalmu réteg fódü mészkövébe. Ez a rétegsornak leghatalma¬ 
sabb része, mely gyéren gyönge Dolomit-betelepüléseket mutat; dülése 
éjsz.-éjsz.-kel. 
g) Közvetlen alatta fekszik a fennemlített födii mészkő, 
h) az ércztartalmu Dolomit és 
j) a fekü mészkő. 
E rétegsorozatnak csapása átalában éjsz.-kel.-nek mondható. A 
rétegek a fekü felé mindinkább fölemelkednek egész 70 fokon tűiig, 
s nem minden zavarodás nélkül, miről a bányában meggyőződni alkal¬ 
mam volt. Vastagsága az egyes rétegeknek változó, igy a felszínen 3 
métert mutató födümész mélyebbre jelentékenyen növekszik, mig az ércz¬ 
tartalmu Dolomit a felszínen 3—4 mét. mutatva 3—2 mét. nyomul ösz- 
sze. Hatalmasabb a fekümészkő, mely több méternyi távolságra kelet 
felé követhető, hol a werfeni rétegek fölé helyezkedik. 
Egy a Román-aknától keletre, mintegy 1500 mét. távolságra, az 
u. n. Lukovistyánál közel Borsavához eső, kisebb kb. 28 mét. mély fel- 
