228 
szövetű t'chcr anyag, melynek hosszú szálai a mikroscop alatt egysége¬ 
sen viselkedtek. Keni. 1, fajs. 1 65. \ ízben kevéssé oldható, hígított 
sósav vagy salétromsav azonban könnyen oldja. Elemzési eredménye, a 
tisztatalanitások levonása után a Na* C’a> 14 > Oü —(— 15 H* 0 képletre 
utal. Találtatik Tarapacá-ban, Peru, hol Ulexittel elegyedve fordul elő. 
67. Eggonit. (A. Schrauf. Groth’s Zeitschr. III. p. 352.). 
Szerző ezen névvel egy ásványt jelöl, mely a természetes horgany- 
cadmium-vegyületek sorában, mint harmadik generátió észleltetett. Az 
Eggonitok igen kicsinyek, 1 2 —1 mm. nagyságúak. Szinök igen világos 
szürkebarna; áttetsző— átlátszó; karczuk fehér, keni. 4—5. Tökéletlen 
gyémántfényfi, a kicsiny lapok jól tükröznek. A kristályok alakja a 
Hantnak egyszerű alakjához hasonló, látszólag rhombos. Megközelítő 
mérések szerint a : b : c = 1. 3153 : 1 : 0. 7986. De a számított ér¬ 
tékek jó egybebangzása a mérésekkel akkor áll elő, ha a háromhajlású 
rendszerre vonatkoztatva: a : b : c = 1. 3360 : 1 : 0. 7989. « = 90°23, 
== 90°50', y = 91°. 0'. A x P oo szerint való ikerképződés az assym- 
metriát látszólagos monosymmetriává változtatja. A Hemimorphyttól kii- 
lönbözik holoedrikus kifejlődése által, a Hopeit-tól a törési exponensek 
értékei folytán, a melylye! egyébként bizonyos tekintetben megegyező. 
Az Egg. forrasztcső előtt nem ömlik, szürke és át nem látszóvá lesz. 
Södával zománczos üveget ad, szénen a Cadmium barna verődékét mutatja, 
mit könnyen elfujni lehet. Horganyverődék nem észleltetett. Hideg vagy 
meleg sósav, vagy salétromsav nem, vagy csak észrevétlenül oldja. Fos- 
forsóban nem oldódik, a gyöngy hidegen és melegen színtelen és Quar- 
zot zár magába. Ezek szerint az Eggonit Cadmium tartalmú silicát. 
Származik A It.enb ergrő 1, hol anyakőzete tömör, világosbarna bar¬ 
naszénül Gálma. Egy másik zinkgenerátió Hemimorphyt csoportokból 
áll, melyek szép fehér vagy színtelen kristályokban a Gálma üregeiben 
vannak kiválva. A Hemimorphyt egyes egyénein ülnek végül az Eggo¬ 
nit kristályok. 
68. Urvölgyit. (Winkiér Benő. Földtani Közlöny, 1879. p. 
121. dr. Szabó József. Értek, a term. tud. kör. Kiadja a m. tud. 
Akad. IX. köt. 9. sz. Her r engru n dit. A. B réz in a. Groth’s Zeit- 
schrift. III. p. 359.). Xevezett ásványnak leírása a „Földtani Közlőink¬ 
ben megjelenvén, itt ezúttal csak a többi szerzők leírásainak helyét 
adjuk. 
69. Hot inán nit. (Emilio Bechi. B. Acad. d. Lincei. Ser. 3. 
Yol. II. p. 135. 1878. Kiv. Groth’s Zeitschr. III. Bd. 429.). A Senesisi 
Lignitben fehér, kristályos ki virágzások alakjában fordulnak elő és ösz- 
szetételiik a következő : C = 82.23, II = 12.20, <) = 5.57. A kristá¬ 
lyok rhombos alakú színtelen, szagtalan és iz nélküli táblák, melyek 
