229 
gyöngyfényüek. Alkohol oldja és pedig -f- 14°-nál 1000 rész alkohol 5 
részt. Aetherben sokkal jobban oldódik. Fajs. 1.0565. -j- 71"-nál olíva¬ 
olajhoz hasonló folyadékká ömlik, világitó lánggal ég. Destillátió alkal¬ 
mával felbomlik; sem alkáliák, sem pedig tömény kénsav nem 
támadják meg. Összetétele szerint az Euosmit és Rosthormit közé volna 
sorolandó. 
70. Reinit. (Dr. Ottó Lnedecke. Neues Jahrhuch fúr Min. 
etc. 1879, p. 286.). Átlátszatlan, feketebarna szinfi ásvány, karcza ha¬ 
sonlóan barna. Halvány fém-livegfényű és a P szerint igen tökéletes 
hasadással bir ; törése egyenetlen. A megvizsgált kristály 45 mm. bősz- 
szil és a tetra gonál is rendszerbe tartozik; két piramisnak P (111) és 
Pcc (101) összalakulatából áll. A melléktengelyek viszonya a főtengely¬ 
hez : 1 : 1.279. Forrasztócső előtt barnafekete salakos zománczot ad, a 
mely nem delejes; fosforsóban az oxydálólángban a gyöngy barnavörös, 
a redukáló lángban, főleg stanniol hozzáadása után szíirkezöld. Király¬ 
víz teljesen oldja, mig sósav, salétromsav és kénsav főzés daczára sem 
oldja teljesen. A vegyi összetételét illetőleg Dr. E. Sebmi dt két 
elemzésének középértéke a következő : 
Fe 0 24-33 
W 0 3 75-47 
Ca 0 nyomok 
Mg 0 
Ta, O s ? _ 
99-80 
E szerint az ásvány tiszta wolfrámsavas vasoxydul: Fe W0 4 . Mi¬ 
vel a Wolframitok wolfrámsavas vasoxydul és wolfrámsavas mangán- 
oxydul isomorpb keverékei és ezek egyhajlású rendszerben kristályosod¬ 
nak, az egyes vegyitleteknek is azon rendszerben kell megjelenniük, a 
mint a Hübneritnek azon rendszer csakugyan tulajdonittatik is. Másfelől 
a Reinit tetragonál ásvány lévén, nagy valószínűséggel feltehető Sz. sze¬ 
rint, hogy mind a két előbb említett anyag dimorph. A R e i n i t lelhe- 
lye Japán, K i m bosan, Kei-ben, a hol nagy Quarz kristályok társa¬ 
ságában fordul elő és mindketten igen gyakran vasoxydhydrát be¬ 
vonattal ellátva vannak. A Quarzon ezenkívül földes Malacbit is elő¬ 
fordul. 
(S. S.) 
