IX. évf. 1870. 
FÖLDTANI KÖZLÖNY. 7. 8. (jul. aug.) szám. 
ÉRTEKEZÉSEK. 
Jelentés az 1878. évben Szilágymegyében eszközölt földtani 
felvételről. 
Matyasovszky Jakabtól. 
Az újabban szervezett Szilágymegye ismételt kérése folytán, 
miszerint területének részletes földtani felvétele minél előbb foganatosit- 
tassék, ezen munka keresztülvitelére dr. Hóim a n n Károly ur, m. k. fő- 
geolog és személyem nyertek megbízatást. Kettőnk között a munka fel¬ 
osztása olyformán történt, hogy dr. Hofmann ur a megye Dk. részének 
átkutatását vállalta el, mig én reám az úgynevezett Szilágyságnak vidéke 
jutott, mely a fiatal harmadkori képződmények alkotta dombos területén 
még két, kristályospalákból álló szigethegységet is foglal magába. 
A lefolyt nyáron általam felvett terület jóformán a Szilágyság kö¬ 
zepére esik és magába foglalja a nevezett két szigethegységet, a Ma¬ 
gúra- és Hegyeshegy csoportjait. Felvételeim alapjául eszerint a tábor- 
50 51 52 
kari térképnek következő lapjai szolgáltak: xr vill', XI Vili ’ XI Vili 
egészen es az "xTvii ’ "XLDr es “XLVil szauul » hataros la P ok ~ 
nak kisebb-nagyobb részei. Az egész, általam a múlt nyáron felvett terü¬ 
let körülbelül 16 □ mértfdre terjed. 
A nevezett területen következő képződményeket jelöltem ki térké- 
pileg, u. m. : 1. csillámpala, 2. agyagpala (Phillit), 3. gneisz, 4. márga, 
homokkő és homok, 5. rhyolithtufa és gypsz, mint felső mediterrani 
rétegek, 7. szármád mészkő, 8. pontusi rétegek, homok, homokkő, 
agyag és conglomerátok, 9. lignit kibúvások, 10. diluviális agyag és ka¬ 
vics, 11. alluviális vagyis mostkori képződmények. 
A csillámpala, valamint a gneisz is, mint már emlitém, a sz.-somlai 
Magúra és a Hegyeshegy csoportok főtömzseit alkotják és mint kristá¬ 
lyos hegyszigetek emelkednek ki a Szilágyság harmadkori, dombos te¬ 
rületéből és díszére válnak a különben egyhangú vidéknek. 
A magurai csillámpala sok változatos módozatokban lép fel kisebb- 
nagyobb amphibol- és graphitpala valamint mészkő közfekvetekkel, 
melyek azonban csekély elterjedésük miatt térképileg ki nem jelölhetők; 
de eléggé világosan kitüntethetünk c kristályos csoportban 2 gneisz- 
övet, melyek NyK. irányban hatolják át a csillámpala tömzsöt. 
Ha a Sz.-Somlyótól E-ra a Magúra íőteteje felé, az Őrhegy irá¬ 
nyába haladunk, közvetlen a katholikus templom alatt csillámpala réte¬ 
gekre akadunk, melyek KNy. irányban csapnak és E. felé dűlnek 40° 
20 
Földtani Közlöny IX. évf. 
