294 
alatt. Minél tovább haladunk éjszakra, a fő-hegygerincz felé, annál me¬ 
redekebben dűlnek a rétegek, inig végre, nem messze a hegygerincztŐl, 
az Őrhegy alatt függőlegesen állanak, sőt, valamivel tovább haladva, a 
rétegek ellenkező irányba, azaz Dél illetőleg DXy. felé dőlnek át, vala¬ 
mint a csapásirány is mindinkább ENy. lesz. 
A Várhegy tájékán, az első, kisebb gneisz övre akadunk, mely in¬ 
nét NyENy-i irányban vonul és más, táj képileg is a meredekben kiálló 
kúpok által van jellegezve. 
Ezen alsó gneiszöv felismerése és kijelölése némi nehézséggel jár 
az őt kisérő csillámpalával szemben, miután itt e csillámpala lassanként 
Földpátot vesz fel és igy átválik földpátszegény és csillámdus gneiszszá. 
A második gneiszöv már nagyobb szélességgel bir, a Magúra fő- 
hegygerinezét még valamivel túlhaladja és szintén NyENy-i irányban 
vonul a hegységen át, úgy, hogy a jelesebb kúpok, mint az Őrhegy, 
Nagy-Keselyűs, Kis-Iveselyüs és a Kőröshegy mind ezen gneiszövbe esnek, 
sőt tovább ugyanezen irányba XvEXy felé, a Magúra íőtömzsétől elkü¬ 
lönített, Somlyó-Csehinél, az alluviumból kiemelkedő kis dombocska szin¬ 
tén gneiszből áll. Ezen második öv gneisz sajátságos szerkezettel bir 
és a rétegzésében úgy kicsinyben, valamint nagyjában is sokféle gyű¬ 
rődéseket mutat. 
Ezen gneisz alkatrészei lemezszerűén vannak ugyan egymás mel¬ 
lett elhelyezve, de sokszoros gyűrődések következtében a Földpát és 
Quarz lemezek inkább szálkás alakot vesznek fel, a fekete, valamint 
fehér Csillámlemezkék szabálytalanul csoportosulnak a Földpát és Quarz 
szálkák körül úgy, hogy az ezen szálkákra függélyesen előidézett törés- 
lapon, a kőzet egészen az úgynevezett „szemes gneisz 14 szerkezetét 
mutatja. 
A magurai palakőzetek főtömzsével még szoros összeköttetésben 
áll nehány elszigetelt hegy, úgy mint a Nagy-Púpos, a Szenthegy, az 
Omán pen u satu és Somlyó-Ujlak két külön álló hegy ; ezen egyes 
előfordulások azonban csak hasadékok által vannak elkülönítve a fő- 
tömzstől, melyekben részint a Krasznafolyó, részint pedig a Fenékpa¬ 
tak vájta medrét. 
A második kristályos hegysziget a Hegyeshegy csoportja, Kusály 
közelében sokkal csekélyebb tért foglal el a külszínen mint a Szilágy- 
Somlyó mellett emelkedő Magura-hegység. Azonfelül itt a kristályos kő¬ 
zeteket sok helyt köröskörül rhyolith-tufák takarják el, melyek különö¬ 
sen az éjszaknyugoti lejtőkön igen magasra, majdnem a kúpokig nyúl¬ 
nak fel. A Hegyes-vonulat továbbá annyira be van fásitva s talaja 
televényfölddel borítva, hogy igazi feltárásokat csak két helyt nyer¬ 
hettem. 
