fölé települtek, szintén kövületekben bővelkednek. Különös gazdag zsák¬ 
mányt nyújt a szőllőboritota lejtő a Gangos patak fölött, melyet Gaugos- 
szőllőuek is neveznek. A földforgatás által feltárt homokkövek igen sok 
fehér Csillámot tartalmaznak s jó szilárdak. A bennük fellépő kövületfa¬ 
jok legközönségesebbjei a következők: 
Cardium Turonieum Mayr. 
,, discrepaus Bast. 
C'itherea sp. 
Lucina columbella Lám. 
efr. ornata Agass. 
Turitella Arehimedis Brong. 
Troelms patnlus Brocc. 
valamint egy apró csinos, valószínűleg nj Pectenfaj. A Valea Görbülni 
homokkő padjai inkább meszesek s igen szilárdak, minélfogva igen jó 
építőkövet adnak. Ezen homokkő is igen gazdag a felső mediterrán állat¬ 
világ maradványaiban, azonban a kőzet keménysége csak igen kevés 
meghatározható példányokat enged gyűjteni; egyelőre csupán egy Pec- 
tunculus pilosus-t Lám. határozhattam meg. 
A Szenthegy kristályospala csoportját, Szilágy-Somlyó közelében, 
melyet a Kraszna hasadékszerii völgye választ el a Magúra főtömzsétől, 
szintén közvetlenül a íelső mediterrán-emelet homokos-kavicsos és agya- 
gos-homos rétegei borítják. Gazdag kövület leihelyeket különösen a 
Szenthegy délnyugoti lejtőjén s a Fehérhegy kúpján találhatni. 
Itt igen gyakran előfordulnak : 
Schizaster efr. Karreri Laube. 
Gryphaea cochlear Puli. 
Thracia ventricosa Phil. 
Isocardia cor Lám. 
Peeten n. sp. 
Venus sp. 
Cytherea sp. 
Cardium sp. stb. 
Sokkal szélesebb felszíni elterjedéssel bírnak a felső mediterrán 
lerakódások Szilágy-Somlyótól éj .szakkeletre, ama dombcsoportban, mely 
a Hegycshegy kristályos szigetéhez csatlakozik s a következő helysé¬ 
gek : Bulla, Moesolya, Erkcd, Kirva, Kusály és Magyar-Goroszló terüle¬ 
teire esik. 
A mint már emlitém, itt a mediterrán-emelet rétegei kizárólag 
gypsztömzsöket tartalmazó szürkésfehér mészmárgából és rhyolith-tufából 
állnak. A mészmárgaréteg, melyek a rhyolith-tufákkal szorosan összeköt- 
vék, elterjedésre nézve uralkodnak és a tufák fölött települnek. 
