Külsejük ekét képződménynek annyira egynemű, hogy megkiilöm- 
böztetésiik gyakran csakis a savbehatás segítségével eszközölhető, miért 
is a térképen való különválasztásuk meglehetős nehézséggel jár. A lera¬ 
kodott rkyolith-tnfák leginkább Mocsolya és Kusály körül vannak elter¬ 
jedve, hol a Hegyeshegyi szigethegységet egészen köriilövedzik s annak 
kristályos-paláira közvetlenül rátelepültek. Egyes nagyobb részei még 
Kirva, Magyar-G oroszló és Bállá körül is fellépnek. Az ezen tulaelőjö¬ 
vetelek között maradt hézagokat az említett mediterranmárgák töltik 
be. Külsejük a tufáknak igen változó ; a kőzetek legtöbbnyire febéres- 
sziirkések, de vannak sárgás és zöldes színűek is; szerkezetük részben 
padszerii, részben finompalás; szövetük majd süni, igen finomszemii és 
kagylós törésű, majd érdes likacsos, gyakran porphyros, borzsakőnemii 
vagy szilárd. Hamurétegek alárendelten lépnek fel. Kiváló változatos¬ 
sággal bírnak a tufák Magyar-Go roszló mellett a Curgó-patak völgyé¬ 
ben, a hol kőfejtőből nyerik. A kőzetnek egy borzsakőnemii sárgás, 
finomszemii és sok apró csillámlapocskákat tartalmazó válfaját, mely a 
nevezett helyen vastag padokban előfordul és szivós-porhanyós szöveté¬ 
nél fogva könnyen faragható, Bállá lakosai csinos sírkövekké alakítják, 
úgy hogy a helység temetője különösen vonzó képét nyújtja egy falusi 
temetkező helynek. 
Nem sikerült ugyan a rhyolith-tufákban bárminemű kövületeket ta¬ 
lálnom, azonban a mediterrán márgához való szoros viszonyukat te¬ 
kintve, alig kételkedhetünk, hogy a tufák igy abba az emeletbe valók. 
A márgák, melyek különösen Bállá, Mocsolya, Erked s Kusály 
községek területein fordulnak elő, nagy mésztartalommal bírnak. Igen 
kívánatos volna hydrauli-márga előállítása iránt kísérleteket eszközölni. 
A márga foraminiferákban bővelkedik, de egyéb kövületekben igen 
szegény. 
Eltekintve egy apró, sima, elől bissusfüllel ellátott pecten-től, mely 
valósziniileg még ismeretlen fajhoz tartozik, csupán még egy syndosmya 
példányát sikerült feltalálnom, mely a Syndosmya apelina-tól kissé eltér 
és számos példányokban fordul elő. A leggyakrabban tálálható forarni- 
niferák a következő nemekhez (és fajokhoz) tartoznak: 
Plecanium, Textilaria (Tex. Máriáé d’Orb.), Dentalina, Nonionia, 
Rotalía (Rőt. Soldani d’Orb., Rőt. Dutemplei d’Orb.), Sphaeroidiua (Sph. 
Austriaea d’Orb.), Globigerina (Gl. bulloides d’Orb.) stb. 
Ezen márgákba betelepültén sok helyt kristályos gypsztömegek 
lépnek föl még pedig oly terjedelmű tömbök alakjában, hogy a térképen 
tisztán ki voltak jelölhetők. Ballánál 5, Mocsolyánál 5, Kusalynál 2 és 
Erkeduél 3 gypselőjövetelre akadtam. Nagyobbmérvii gyakorlati álltái- 
