299 
Congeria Partschii ; ezenkívül meg’ gyűjtöttem Colig, subglobosa és 
Cong. spatulata, IMelanopsis Yindobonensis és több Cardinm fajt, köztük 
leggyabbrabban a Cardinm conjnngcns-í. 
Sármaság, Badacson, Pécse, Kraszna és llorvátbi tájékán, hol a 
kimagasló dombsorok szintén homokrétegböl alkotvák, szintén részben 
jó állapotn pontiisi kövületek találhatók. A .A ivat Ferdinand 11 nevű 
dombon, Szilágy-Somlyótól délre és azon országidon, mely Szilágy-Som- 
lyótól Ippre visz, a Kraszna bal partján a Ilid mellett szilárd durva 
conglomerát-padok, laza homok rétegekkel váltakozva, állnak szálban. A 
conglomerát kavicsai majdnem kizárólag a környék kristályos- kőzetei¬ 
ből származnak, azonban a nullipora- mészkőnek, valamint szármát már- 
gáknak zárványait is láttam. Nevezetesen a Kraszna hídja mellett Szik- 
►Somlyótól ENy, kibukkanó conglomerátrétegek akkora márgazárványo- 
kat tartalmaznak, hogy első megtekintésre az ember eredeti rétegeknek 
nézhetné és számos kövületei, 11 . m. Troclms pupilla, Tapes gregaria és 
Modiola volbynica stb. után ítélve az egész képződményt szármátkoru- 
nak vélhetné. Azonban a conglomeráttal váltakozó homokrétegekben, a 
Vivat Ferdinand nevű dombon megtaláltam a Melanopsis vindobonensis, 
Mel. Bouéi, Cardinm conjungens és Congeria spatulata fajokat, mely le¬ 
letek világossá teszik, hogy e conglomerátrétegek is kétség kívül a 
pontiisi emelethez tartoznak. 
A gyorteleki malmok mellett, közvetlenül a Kraszna jobb partján, 
sajátságos tömeges tarka azaz téglaveres és zöld agyag bukkan elő, 
melyben kövületeket nem találtam. De az agyag közé telepedve szilárd 
homokkőrétegek lépnek fel, melyeket itt fejtenek is: ezek a pontusi eme¬ 
let faunájának maradékaival telvék. Igen gyakoriak benne a Mel. Martini- 
niana és Congeria triangularis meszes példányai. Az éles hegygerincz, 
mely ezen kőfejtő fölött emelkedik és délkeleti irányba a Magúra liegy- 
tömzs felé húzódik, a Pintyelés kúppal végződvén, melyen túl már kris¬ 
tályos palák vannak, ez a hegygerincz főleg szilárd homokkőből áll, 
melynek padjai néhol conglomerátszerüekké válnak és igen quarzosak. 
A Pintyelés hegyen három kőfejtő van, melyek kitűnő építőanyagot 
adnak, ügy ezen homokkőben mint a közbe települt márgarétekben a 
Congeria triangularisnak és Melanopsis Martiniana-nak számos kőmag- 
vai, valamint sok egyéb pontusi kövülettöredékek találhatók. 
A mint már emlitém, a fölvett területen a legnagyobb elterjedéssel 
bizonyos sárga és fekete szivós-zsiros agyag bir, melyben helyenkint el¬ 
szórtan nagy quarzgörgetegek előfordulnak, ügy találtam, hogy ez az 
agyag, gyakran a 10 metert felülmúló vastagságban, a pontusi emelet 
homokos és conglomerátos rétegein települ. Ebben az organicus marad¬ 
ványoknak csak nyomaira, még pedig egy igen apró Congeria spatu 
