300 
latá-ra akadtam. Váljon még - pliocánkoru-e ezen lerakódás vagy fiata¬ 
labb képződmények közé sorolandó, ezt egyelőre még nem lehet kimon¬ 
dani, minthogy egyáltalán ama képződmények sokkal behatóbb tanulmá¬ 
nyozást igényelnek, mint ezen előleges jelentésemre szabott idő engedi ; 
mert különösen a pontiisi fauna oly sajátságokat tüntet fel, melyek a 
nagy magyar harmadkori medenczétől eltérő jellegre utalnak. Végre 
még két jelentéktelen lignittelepet említek, melyeket Sármaságnál a sár- 
masági- valamint a Busóm nevű árokban megfigyeltem : itt t. i. vízszin¬ 
tes helyzetű 5—8 dm. vastag, de igen silány minőségű széntelepek van¬ 
nak feltárva. A lignit hasadási lapjain számos gypszkristályok vaunak 
beágyazva. Ezenkívül Simó Ferenc/ ur a Berettyó medrében egy asphaltda- 
rabot talált, melynek fekhelye talán 'kusza vidékén lehet és felfedezése 
ennélfogva a felvételek folytatásában várható. 
A d i 1 u v i á 1 i s k é p z ő d m é n y e k képviselői a felvett területen ka¬ 
vicspadok. Kraszna és Szil.-Somlyó között, a Kraszna folyó bal partján megle¬ 
hetős elterjedésit kavicsterrasse emelkedik. Az egyes kavicsok különösen 
Quarzból, kristályospalából és traeliytból állnak. Ez utóbbiak petrogra- 
phiai kifejlődésükben közel állanak a V légy ásza szarukőtrachytjához s 
nem valószínűtlen, hogy onnan is származnak. Ide számítom továbbá a 
Zilali bal partján, Lompért és Hidvég körül, valamint a Berettyó bal 
partján Bagos és Nagyfalu mellett levő kavics lerakódásokat. Felemlí¬ 
tendő az Elephas primigenius egy zápfoga, melyet a bagosi temetőnél, 
tehát a Berettyó jobb partján egy földmives talált. A megjelölt helyet 
vizsgálván, meggyőződtem, hogy az emlitt fog nem eredeti fekhelyen ta¬ 
láltatott, hanem igen valószínűleg emberek által odavitetett; azonban nem 
épen valószínütelen, hogy a Berettyó balpartján levő kavicstelepből 
származik. 
Azalluvialis képződmények nagyobbrésze a Kraszna és a 
Berettyóáradmányaiból állanak, melyeket ezen szabályozatlan folyók a ter¬ 
méseket elpusztítva felhalmoznak, a mint a múlt nyári nagy esőzések után 
gyakran észlelhetni volt alkalmam. Terjedelmesebb posványok vannak 
Somlyó-Csehinél, valamint sajátságosán, a Magúra tömzs gerinczén, a 
Pokoltó nevű mocsár, melynek törmelék övezte, tölcsérszerü, mindig 
vízzel telt mélyedését a nép itt, épen úgy mint a Kárpátok tengerszemeit— 
feneketlennek tartja. 
