105 
mazó kőzet Nummulithomokkőnek vau nevezve, mit én is elfogadok, 
mert a kőzet csakugyan meszes Homokkő. 
A Conglomerát többi elegyrésze csupa olyan kőzettörmelék, mely a leg¬ 
közelebbi környéken nagyban önállólag is előfordul: kékes és fehér 
Mészkő, sötétszürke Dolomit, Agyagpala, Csillámpala, Quarcz és Aplit, 
melyek a legkülönbözőbb nagyságú darabokban minden szabályosság 
nélkül jutottak össze. 
Aplit. Legsajátságosabb a Conglomerát törmelékei között az 
Aplit azon fontos szerepnél fogva, mely annak Vihnye táján jutott, 
de mennyiségénél fogva is, ez tehát bővebb megismertetést érdemel. 
Az Aplit példányok, melyekre itt vonatkozom a Conglomerátból 
valók s itt csakis ezen leihelyre szorítkozom s ezt azért tartom szük¬ 
ségesnek megemlíteni, mert ezen kőzet felette változó tulajdonságokkal 
találtatik. 
Általában véve a Pettko által Aplitnak nevezett kőzet elegyrésze 
a Quarcz és Földpát, melyek hol egyenletes arányban lépnek fel, hol 
pedig az egyik túlnyomó. A Conglomerátban néha tetemes tüsköt képező 
Aplit-féle kőzetben a Quarcznak kinéző ásvány zöldes, gyakrabban zsir- 
fényü, törés-lapja legtöbbször szabálytalan, a mállásnak jobban ellentáll 
és ezen tulajdonságainál valamint tetemes keménységénél fogva első te¬ 
kintetre Quarcznak könnyen felismerhető. 
Azonban közelebb vizsgálva, több példányában ezen Aplitnak a 
Quarczféle ásvány, ha nem is erős, de feltűnő dichroismust mutat már 
magában, szine olykor ibolya s bizonyos irányban hasad s a lángki- 
sérletben sem viselkedik úgy mint tiszta Quarcz, hanem csekély fokban 
(1) Nátrium festést mutat, mig másrészt kissé olvad. Szódával összeol¬ 
vasztva ad ugyan tiszta gömböt gyenge pengés között, de silieiumhyd- 
rotluorsavval Boricky módszere szerint kezelve feltűnő mennyiségben 
képződnek hexagonos kristálykák, miket a Na. csaknem elenyésző csekély 
mennyisége mellett a Magnesium jelenlétének tulajdonithatni, és igy a 
Quarcz egy része Cordierit-nek tekinthető, mi a Quarczczal bensoleg ke¬ 
veredve van kiképződve. Bővebb felvilágosítást majd a chemiai elemzés 
ad, mi folyamatban van. Tömöttsége 2,ti. 
A fehér földpátos elegyrész gyakran földes és részben a köröm¬ 
nek is enged, csaknem Kaolin. A mállási felületen a Quarcz szabályta¬ 
lan alakú, többé-kevésbbé szivacsszerüleg összefüggve áll ki s a fehér 
elegyrész kihulltával űrök képződnek. Találni azonban épebb Földpátot 
is s ez a lángkisérletben Káliumföldpátnak árulja el magát. Az olyan 
példány, mely egy kissé még fénylik és jól hasad, jelleges adulársoro- 
zatinak tűnik ki. Megolvad ugyan (3), de nem lesz gömbbé; az olvadék 
