306 
külhólyagos, mi a metamorph kőzetek Káliumföldpátjára nézve, az én 
eljárásom szerint, igen jellemző. 
A mállás haladásával a Nátrium még kevesebb, de a Kálium is 
fogy. A Nátrium foka a legépebb Aplitban, melyet a Nummulithomokkő 
fekiijébol kaptam, nem nagyobb mint 1, és ennélfogva a Kálium lángját 
nem képes elfedni, hanem ez kékes és csak egy oldalon különváltan 
gyengén sárgás. Legközelebbi környékén e pontnak Szkleno felé a 
Oontra völgyben * jön elő Aplit, de jóval épebb Földpáttal, ebben a 
Nátrium foka már nagyobb, de azért mégis oly szokatlanul csekély (2), 
hogy a Kálium-földpát az Adulár sorozatban megmarad. 
Savval leöntve a legtöbb darab nem pezseg, de vannak olyanok 
is, melyeken a pezsgés bekövetkezik. A Gáléit tartalom látszólag a 
Mészkőzárványok által feltételeztetik. Van azonban oly Caleium is, mely 
nem a szénsavhoz van kötve; ugyanis sósavba téve olyan darabok is 
megtámadtatnak, melyek nem pezsegnek, az oldat a lángot festi, még 
{icdig leginkább Calciumra, de e mellett Nátrium-és Káliumra is. A Ká¬ 
lium mennyisége felülmúlja a Nátriumét. Ebből azt lehet következtetni, 
hogy az alkáliák nem a savas Földpátok valamelyikét képezik már, ha¬ 
nem annak elváltozásából eredeti olyan vegytiletben vannak, melyet a 
sósav megtámad. 
Azon féleség, melyben túlnyomó a Quarcz (89, 1878. évi aug. hó 
14-én), daczára, hogy mechanikailag is annyi mészcarbonátot tartalmaz, 
hogy savval pezseg, az oldatban nem mutat e három protoxyd elemből 
oly sokat mint az, melyben túlnyomó a fehér elegyrész ((38, 1878. évi 
aug. hó 13.) és magában savval nem pezseg. 
Ezen kőzet az elváltozási stádium nagyon előre haladott fokán 
van. Valósziniileg a calciumoldat az, mely a dissociátiót idézi elő s ehez 
aztán Nátrium vegyület is csatlakozik s ennek esik legközelebb a Ká- 
liumföldpát áldozatul. Vasat is tartalmaz, mi a savat zöldes sárgára 
festi. 
Vékony csiszolaton vagy 14<(-szeres nagyításnál a közönsé- 
des fényben már háromféle elegyrész tűnik fel: a Quarcz és a fehér nem-át¬ 
látszó Földpát között helyet foglal egy átlátszó színtelen anyag, mely¬ 
nek szövete hol rostos, hol szemcsés s egy nem tökéletesen egyénesiilt 
ásványnak néz ki, mely utólag jött be s néha kissé fluidal szerkezettel 
bír, mintha nedves oldatában az anyag lassú mozgásban lett volna. 
Ezen mozgásában behat egyrészt a Quarczba, másrészt a fehér Föld- 
]lódba s eredménye a Káliumföldpát rovására készülő félben levő uj as- 
sociatiók. 
* Kis parallel völgy a vihnyeivel. 
