minden Trachyttypusnak. Az erdőbényei, szántói íióra ; Selmeczen Paeher- 
tárnában a Carpiuus grandist tartalmazó tufarétegek ide tartoznak. A 
legtöbb Rhyolithot ennek az eruptiója képezte tengeralatti behatása ál¬ 
tal valamely régibb Traehytra. Olykor Amphibol is csatlakozik az Angii¬ 
hoz, valamint az Anorthit mellett is van több-kevesebb Labradorit, de 
az elnevezéshez elég a nagy tömegben észlelt elegyrészeket venni. 
2. Közvetlenül megelőzte a Biotit Amphibol Labradorit Traehyt 
(Quarczezal vagy a nélkül; Angit hol van, hol nincs.) Eruptiója a me¬ 
diterrán korszakba esik. Tufája és Brecciája a dunai trachytcsoportban 
sok helyen számos jellemző kövületet tartalmaz. A mediterrán tengerfe¬ 
nék itt fel lett emelve, úgy hogy bizonyos területen azt sarmát-réteg 
nem fedi. A törmelékek között Augit-Trachyt nincs, de igen is kelyen- 
kint észlelni, hogy alulról feltör rajta, tehát fiatalabb. A Biotit Labra¬ 
dorit Traehyt is képezett Rhyolithot olyan trachyttypusból, mely nálá- 
nál régibb, ilyenre döntő példa Tokaj-Hegyalján Sárospatakon azon 
Orthoklas-Quarcz Malomkőzet brecciája, melyben kovásodva Arca diluvii, 
Cerithinm lignitarum és egyéb mediterrán kövületek, minden kizárásá¬ 
val a sarmátkoriaknak találtatnak. A geologok a Bodrog jobb partján 
számos helyen constatáltak egy fiatalabb és egy régibb Trachyt-Conglo- 
merát települését, mind a kettő tetemes vastagságban lévén kiképződve. 
Én az ásvány-associatióra alapított osztályozásom segítségével oda bő¬ 
víteni ki ezen észlelelet, hogy a felsőben, azon vidék mind a három 
typusa képviselve vau, legépebbek, leggyakoribbak és legnagyobbak 
lévén az Augit-Trachyt zárványok ; az Alsó Conglomerát zárványai visel¬ 
tebbek, és ezek között az Augit-Trachyt nem fordul elő; annak képző¬ 
dése alkalmával tehát nem létezett, hanem van Biotit-Amphibol Traehyt 
és Biotit Orthoklas Quarcztrachyt. 
3. Ennél régibb a Biotit Andesiu (Oligoklas) Traehyt (Quarczezal 
vagy a nélkül; Amphibollal vagy a nélkül, olykor Angit is van). Erup¬ 
tiója a felső oligocen (alsó miocén) időtájába esik. Nagy kifejlődésben 
találjuk tufáit a Mátra éjszaki oldalán, hol az a Bükkhegység másod- 
kori képleteihez szintes rétegekben csatlakozik, mig nyugotra a salgó¬ 
tarjáni mediterrán Barnaszén alatt az ennek fékiijét képező s Fuchs ál¬ 
tal az Anomia homok szintjéhez számított képletek alatt van települve. 
Egészen egyöntetű anyag agglomerátja, melyben az említett typusok 
egyikének megfelelő törmelék sem jön elő. Ez azon typus, a mely ér¬ 
tendő, midőn Hauer (geológiai kézi könyvében) megjegyzi, hogy van 
olyan Rhyolith is, mely a mediterránnál régibb s például a salgó-tar- 
jáni észleletet hozza fel. 
Ismeretes azonban világosabb határok között is Esztergom vidé¬ 
kén, hol az a trachyt-medencze párkányát képező ú-harmadkori sedi- 
