309 
ment-képletek sorozatában mint tufa-réteg fordul elő. Hantken ur társa¬ 
ságában (1876. évi apr. hó 30.) nevezetesen Szarkáson néztem meg. * 
Légiéiül ott a Cerithium margaritaceum rétegek vannak, ez alatt a felső 
barnaszén és ennek közvetlenül fekiijét képezi egy „rejtélyes réteg", 
miként kezdetben Hantken ur nevezte, de a mit közelebb megtekintve, 
Trachyttufának lehet felismerni. Benne van hajtva a József primás tárna 
és abból hoztuk a példányt, csak az a baj, hogy e tárna be vau omolva 
és igy messze behatolni nem lehet. Kívül igen mállóit, befelé épebbet 
találni. Vastagsága vagy két uieter. 
Alatta a Clavulina Szabói rétegek alsó osztálya következik. 
A fekete Biotit még sokszor felismerhető, színe elég gyakran meg 
van, valamint fénye és alakja. Quarczszemek szintén kivehetők : szabály¬ 
talan sokszegüek, viztiszták és jól fénylők. A Földpát bajosabban ismerhető 
fel, mert keverve van mészszel, sőt némely rétegében Foraminiferák is lát¬ 
hatók ; azonban ha a meszet sósavval eltávolitottuk, a visszamaradott sze¬ 
mek között Földpát is van és ezek között a legépebbek Natriumföldpát 
hatást mutattak. 
Bízvást tekinthető tehát Biotit Aüdesin (Oligoklas) Quarcztrachytnak, 
mely a dunai trachytcsoportban még rom jaiban képviselve van a nógrádi 
vár közelében, mit Beudant mint a környékbeli Trachytoktól elütő félesé¬ 
get Domit terreux-nek nevezett. Ide tartozik Budapest közelében a Mogyo¬ 
ródon előforduló fehér Biotit-Quarcztrachyt. A Mátrában több helyen van : 
Deménden (Eger felé), valamint Gyöngyös táján Rhyolithot képez. 
4. Legrégibbnek kell mondani a Biotit Orthoklas (valami savasabb 
plagioklas mindig kiséri) Quarcztrachytot. Ennek törmeléke minden emlí¬ 
tett typussal keverve előfordul, de találni egy mélyebb szintben is mint az 
említettek. A Trachyt terület belsejében, hogy ily régi képlet nyomai gyé¬ 
ren jönnek elő, nem csuda, ellenben a terület szélét képező üledékes kőze¬ 
tekben jobban megmaradhatott. Erre nézve Budapest környékén gyűl¬ 
tek össze az első adatok. 
Én már 1858-ban kiadott munkámban (Pest-Buda környékének 
földtani leírása. Akad. pályamunka.) tettem említést, hogy Budakeszin a 
Xummulitmész alól egy Dolomit-Conglomerát Trachyt hömpölyökkel tör 
elő, mely némileg úgy néz ki, mint dörzsbreccia. Találtam későbben 
olyant Budán a Szépárok nyugoti végében és a Zugligetben a János- 
liegy tövében. Hofmann ur ezen észleleteket szaporította és pontosan 
összeállítva azon eredményre jött, hogy az egy Conglomerát-réteget ké¬ 
pez, mely a budai Xummulitmész alatt van települve. Ezen Trachyttör- 
melékek néha ököl nagyságnak, a Földpát még meghatározható állapot- 
* Hantken ur állítása szerint hasonló módon találni még Mogyoróson, Anna- 
völgyben. 
21 
Földtani Közlöny IX. évf. 
