310 
bán A r an, az mindig - Ortkqklas. A Quarcz meg van, de homályos. Egyéb 
elegyrész már nem ép, de a traeliytos habitus kétségbevonhatlan. 
Nagy-Kovácsin Hantken nr társaságában s az ö figyelmeztetése 
következtében meggyőződtem, hogy a legfelső Nummulitemeletben Quarcz- 
trachyt-tufa van, melyben csak a Quarcz van meg épen viztiszta álla¬ 
potban és egészen ép élekkel és csúcsokkal, mig a Biotit és a Foldpát 
már végkép elmállottak, de a tufa trachytos külleme eléggé meg van. 
Ezen tufában betelepülve találni és szabadon kiszedhetni a A’, interme- 
dia d’Arch., A’. Malii d’Arch. és gyérebben a N. garansensis Goly et 
Eeym. fajokat. A hol a tufa épebb, ott Magnetitszemek is fentartották 
magukat. Ezen észlelet kiegészíti a budait; a budai Nummulitmész ma¬ 
gasabb emeletet képez mint a kovácsi, noha még mind a kettő a felső 
Eocenba (Hantken szerint = alsó Oligocen = Clavulina Szabói réte¬ 
gek) tartozik. Budán a Trackytot tartalmazó réteg fedőjét láttuk, Nagy- 
lvovácsin a fekiijét is, a fekiije a N. intermedia rétegek, melyekbe be¬ 
települve van, a mi Budán eddig nem ismeretes. Nagy-Kovácsin előjön 
a mélyebb emeletet képező N. striata és N. lucasana emelet, de sem 
itt, sem Esztergom táján, azzal tracliytnyomok nem találtattak. Ezek le¬ 
rakodásának idejében a Trachyt még nem létezett. 
Buda táján a Svábhegy keleti oldalán a két Svábhegy között te¬ 
temes vastagságban ismertem fel Trackyttufa réteget a Clavulina Szabói 
képletet alkotva, sőt ezen nyomozásomat tovább kiterjesztve azon meg¬ 
győződésre jutottam, hogy az egész kisczelli tályag tartalmaz trachyt- 
tufát hol kevésbbé, hol jobban felismerhető állapotban. Maga azon része 
a kisczelli tályagnak, melyben Budapest jobbparti keseriiviz-forrásai 
fakadnak a következő ásványos részek halmaza: Mész, Dolomit, Gypsz, 
Pyrit, kopott nem átlátszó és valami szilinél biró quarezszemek, Mus- 
kovit; de ezenkívül fényes szögletes viztiszta Quarcz, Biotit és Foldpát 
igen finom osztatu állapotban, melyek legtöbbször határozott Kalium- 
földpát reactiot adnak, mely Nátriumban sem szegény; egyes esetekben 
Natriumföldpátot is kaptam a Káliumföldpát mellett. 
A környéken éjszak felé az egész dunai trachytcsoportban nincs 
Ortlioklas Quarcztrachyt, de délre Budapesttől 1871-ben a Magyarhoni 
Földtani Intézet tagja Roth ur Fehérmegyében Sárszentmiklósról hozott 
egy fehér quareztraehytos kőzetet, mely kis kúpot képezve a Löszből 
üti fel magát. Egyéb képlettel érintkezése nem látható. Egész kinézése 
nagyobb korra mutat, Földpátja és a Quarcz ép, a Föklpát néha még 
a Sanidin viztiszta és igen fénylő tulajdonságaival bir, a Quarcz is viz¬ 
tiszta és igen fénylő. A Biotitnak csak nyoma van meg. 
