312 
terület, hol más anyag is van: itt a K és Xa elemeken kiviil Ca is fel¬ 
fedezhető, néha Calcit alakban is, de ha pezsgés nem is észlelhető, sósav 
kihúzza ezen három elemet épen olyan arányban, minőben az oldatot a 
lángkisérletre a Labradoritból kapjuk. 
Az Aplit képződése metamorphismus által történt: K Xa s A1 
tartalmú oldat hatolt a Quarezszemek közé és ott Orthoklast képezett. 
A Quarcz egymaga volt kezdetben az eredeti anyag s a jövevény 
anyagból annak egyes szemei között az Ortholdas associatió fejlődött 
ki. A mikroskop most az Ortholdas és a Quarcz között mutatja ki 
azon közvetítői granulatiói tért, melyen a betóduló anyag még nem tö- 
kölctesen individualizált ásványokat hozott létre s a melyen az Aplit 
metamorph képződése megindult. 
Egyelőre az Aplitról legyen elég ennyit mondani, ezen kőzet fon¬ 
tossága felette nagy s mig Pettko csak a nevet adta, Andrián és még in¬ 
kább Lipold annak fontosságát is kiemelte. Selmecz további tanulmányo¬ 
zásában sokszor lesz alkalom arra visszajönni. 
Adatok az Alföld altalajának ismeretéhez. 
Rótli Lajostól. 
(Előadva a magy. földt társ. 1879- máj. 7-én tart. szakülésén.) 
Az osztrák-magyar birodalmi átnézetes földtani térképére vetett 
pillantás azonnal világossá teszi, hogy a nagy magyar mély síkon (al¬ 
földön), mely ugyan nem síkság a szó legszorosabb értelmében, csakis 
a legfiatalabb földtani képződmények, a diluvium és alluvium, kerülnek 
közvetetten megfigyelés alá. Ezen síkság jellege az lévén, hogy majdnem 
köröskörül hegyvonulatok által szegélyzett nagy belsőmedenezét képez, mely¬ 
nek felszínes lerakódmányai egészben véve E-ról D. felé lassan-lassan 
lejtenek, már a priori alig volt várható, hogy a természet itt nyújtana 
csak némileg nevezetesebb feltárásokat. Ennélfogva a régibb, a legfiata¬ 
labb képződmények alatt következő lerakódások pontosabb ismeretére 
nézve, -— habár azoknak összetételét a hegységek szélén, a síkság télé 
húzódó övék földtani szerkezetéből nagyjában gyaníthatjuk is, — kizáró¬ 
lag mesterséges feltárásokra és ezek közt első sorban mélyfúrásokra 
vagyunk utalva. 
Egy ilyen fúrás, melyet Zsigmondi/ Béla mérnök ur a Tisza vidéki 
vaspályatársaság érdekében, kellő mennyiségit felszálló viz elnyerése 
czéljából, Püsjpök-Ladánynál részben már befejezett, részben pedig még 
