317 
séges, — azok kérdések, melyeket megoldani tál án sikerfilend, ka több és 
jobb megtartású anyaggal rendelkezünk. Egyelőre e tekintetben nagy 
reménységeket nem táplálhatunk, minthogy p. a sima Yiviparák mint 
különlegesen Y. Neumayri és V. Suessi középalakjaival — dr. Nenmayr 
úr szerint Nyugat-Szlavoniában csakis az alsó „Paludina-rétegekre L ‘ 
szorítkoznak, holott a P.-Ladányon e Yivi párákkal együtt s alattuk elő¬ 
forduló Unió Stu ri (ha csakugyan ezen alakkal van dolgunk) ott csakis 
a legfelső „Pálndina-rétegekben“ lép fel. 
Mindenesetre nagy érdekeltséggel várhatjuk a további feltárást, 
mely a szükségelt vízmennyiséggel egyúttal nemcsak a Tiszavidéki vas¬ 
úti társaságnak, hanem a tudománynak is, szolgáltatja majd a — remél¬ 
jük minél tökéletesebb megelégedést. 
Szörény megyei eruptív közetek. 
Dr. Posevitz Tivadartól. 
(Előadva a ímtey. földt. társ. f. é. április hú 2 án tart. szakülésén.) 
I. T o n a I i t o k. 
A magyar királyi földtani intézet múlt évi földtani felvételei alkal¬ 
mával B ö c k h János m. kir. íőgeolog ur az Almás harmadkori me- 
denczéjének földtani viszonyait vizsgálta meg. A nevezett medencze déli 
szélén a többek között a Gfneiss között ott eddigelé ismeretlen eruptív 
kőzeteket fedezett fel, a melyeknek tanulmányozásával engemet megbízni 
szives volt. Ide vonatkozz) eredményeim a következők. 
A mi a szörénymegyei hegycsoportnak jobbadán Gneissból állt’) kő¬ 
zeteit átalában illeti, ezekről közelebbről csak kevés ismeretes. Hauer 
lovag az osztrák-magyar birodalom földtani átnézetes térképéhez közölt 
fölvilágositásaiban említi, hogy azok három vonalban lépnek föl, éjszak 
déli csapással az ottani üledékes kőzetekhez simulva; nevezetesen mint 
Gránitok egyes Porpliyr áttörésekkel, valamint Bánátitok ; részint egye¬ 
sen szétszórva Berzászka környékén mint Porphyrok, Karánsebesnél 
Melaphyrok, Berzászkánál mint Serpentinek és trachytos kőzetek, úgy a 
Dunánál egy hegycsoportban, melynek legmagasabb pontja a Treskovatz. 
Az Almás közvetlen közelében található eruptív kőzeteket illetőleg 
Schloenbach 1 ) volt az, ki attól éjszaknyugotra a Neratvölgyben 
Pattasch fölött, valamint Mehadikánál egy porphyrszerü kőzetnek kisebb 
') Verh. d. k. k. geol. R. A. 1869. 
