320 
szint vett föl, a mely a kristálynak még változatlan szürkés-fehér külső 
szélétől világosan eliit. Hogy épen a legbelsőbb részletek változnak leg¬ 
először el, az ngylátszik azoknak kissé eltérő alkotásától függ. 
A makroskóposan behintett Magnesia-csillámlemezekről semmi külö¬ 
nös mondani való sincs; szabálytalanul szétszórva feküsznek azok az 
alapanyagban és a kezdődő chloritosodást mutatják, a mennyiben egy 
cbloritos állomány világoszöld szegélye által vétetnek körül, mely a csil¬ 
lámnak belsejébe lnizódik. 
Találni egyes Quarzszemeket is az alapanyagban porpbyrosan szét¬ 
szórva, melyek az utóbbinak részeit magukba zárják. A Magnetit jelen¬ 
léte már említve volt; kristályokban és kristályhalmazokban fordul az 
alapanyagban és a behintett kristályokban mint esetleges elegyrész elő. 
Ugyanazon völgyben ugyanezen kőzet még másutt is található, de 
meglehetősen elváltozott alakban; a porphyros szövet igen visszamarad 
és inkább egy látszólagosan tömöttnek ad helyet. Ennek oka abban rej¬ 
lik, hogy ezen helyen a kőzet már igen elmállva van, ezáltal a por- 
pliyrosan behintett Földpátkristályok homályosabbak lettek és igy nem 
tűnnek oly jól elő a világosszürke alapanyagból; egy részük pedig Mag- 
netiíkristályok süni fellépése által feketére színezve lett és ezáltal az 
alapanyag szürke sziliéhez szintén közelebb állanak. A kőzet porphyros 
külseje azáltal is szenved, hogy a Magnesia - csillámlemezkék — jólehet 
nagy számmal fordulnak elő — oly kicsinyek, hogy azokat szabad szem¬ 
mel alig lehet észrevenni, mig az előbb leirt kőzetnél a porphyros szó¬ 
iét előállításához lényegesen befolytak. Az alapanyag ugyanazon világos¬ 
szürke színezetű, látszólagosan tömött. A kőzet porphyros habitusa csak 
is az elmállott lapon tűnik elő. Mikroskópikus képe azonos az előbb le- 
irttal. A mikrokristályos alaptömeg porphyrossá lesz behintett Quarzkris- 
tályok és szemek által; Magnesiacsillámlemezek benne nagy mennyiség¬ 
ben szétszórva fordulnak elő, ezek azonban legnagyobb részben már 
chloritosodva vannak. A behintett Földpátok már mind igen zavarosak, 
az ikerrovátkosság már csak kelyenkint ismerhető fel, de az említett 
réteges kiképződést még jól mutatják. Magnetit nagy számban fordul elő; 
egyes Földpátokban oly tömegesen találhatók, hogy a kristály általuk 
teljesen áthatva van és szabad szemmel nézve, mint már említve volt, 
feketének mutatkozik. 
Gerbovetztől nyugotnak ugyanazon völgyben ugyanazon porphyros 
kiképződésli kőzetekkel találkozunk, de újból eltérő alakban. A világos¬ 
szürke színű alapanyagban az igen változó nagyságú Földpátkristályok 
oly sűrűn vannak, hogy csaknem érintik egymást és az alapanyag csak 
mint keskeny szegély veszi körül; a Földpátok egyébként ugyanazok, 
mint az előbbi kőzetekben. A csillámlemezkék igen gyérek, mert igen 
