321 
kicsinyek; a Magnetit helyett. Pyrit fordul elő, mint bőséges esetleges 
elegyrész. Ezen kőzetnek mikroskopiai tulajdonsága anyiban eltérő a 
hozzá közelállókétól, hogy alapanyaga jólehet ugyanolyan mikrokristályos, 
de többé nem porphyros a Quarzkristályok és szemek által; ez utóbbiak 
teljesen hiányoznak is, melynek oka abban látszik lenni, miszerint az 
alapanyag a Földpátok tömeges föllépése által a térben alig terjedhetvén 
ki, nagyobb kristályokat nem választhatott ki. Csak mint keskeny sze¬ 
gély veszi az a kristályokat körül és benne szétszórva a Chloritba át¬ 
menő csillámfoszlányok feküsznek. Egyes helyeken nagyobb világoszöld 
rostos leveles kristályfoszlányok lépnek föl, melyeidet Magnetit kristá¬ 
lyok hatolnak át, ezek erősen mállva vannak és a helyenként ész¬ 
lelhető kristályalakok után Amphibolra emlékeztetnek. Jólehet nincs többé 
semmi jellemző tulajdonsága sem az Amphibolnak jelen, mégis hajlandó 
vagyok ezen elváltozott kristálymaradványokat anyival is inkább a ne¬ 
vezett ásványnak tartani, mert a még tárgyalandó kőzeteknél lesz alkal¬ 
mam az Amphibol elváltozásainak sorát addig követni, mig az ebhez 
hasonló alakot föl nem vesz. 
A legelőször leirt porphyros kőzeteket ugyanazon völgyben újból 
megtaláljuk, de teljesen elmállott állapotban. Már az első pillantásra fel¬ 
ismerni, hogy ugyanazon kőzettel van dolgunk, csakhogy elváltozott alak¬ 
ban. Az eredetileg világosszürke alapanyag földszinti, könnyen széttör¬ 
hető, benn találhatók porphyrosan az ugyancsak teljesen elváltozott Föld- 
pátkristályok; ezek földesek, késsel könyen karczolhatúk, fehéres szintiek 
és közöttük vannak a még legkevésbbé elváltozott Magnesiacsillámle- 
mezek. 
A behintett Földpátok és csillámlemezek itt épenugy eszközük a 
porphyros szövetet, mint a még ép kőzeteknél. Ezen elmállott kőzetet 
mikroskop segélyével megvizsgálni nem lehetett. 
Ezen eddig leirt, Gerbovetztől nyugotra található porphyros kőzetek 
tehát petrographiai összetételük szerint Quarzban gazdag Plagioklas- 
csillámkőzetek, melyek helyenkint csekély Ampibolt is tartalmaznak. 
Jobban kelet felé, Baniától délkeletnek a Vale-miknak egyik oldal- 
árokjában azOgasu Periloron található azon kőzet, melyet Kudernatsch 
Syenitnek nevezett és a melyet a nevezett helyen Böckh ur fölkeresvén, 
csakugyan meg is talált. Ez egy látszólagosan régi és kristályos szem¬ 
csés kőzet; egészen világos színezetű, a mit is egy Földpátnak tömeges 
jelenléte idéz elő, melynek elég jól kifejlett kristályai a kőzetnek túl¬ 
nyomó részét képezik. Részben igen elmállottak és fenyőket teljesen el¬ 
vesztették ; részben pedig —- főleg egy valamivel épebb törésen — még 
üvegesek és az ikerrostokat már szabad szemmel is láthatni engedik. 
Ezeken kívül meglehetős számban Quarzszemek is találhatók, melyek a 
