324 
szépen láthatni, erős dichroismust és gyönge polarizatiói színeket. Átvál¬ 
tozása oly módon történik, hogy mindenekelőtt az eredeti zöldes-barna 
színezet világos-zöldessé változik, az ásvány pedig leveles szövetet vesz 
föl. Egy ugyanazon egyénnél ezen átváltozást több helyeken figyelhetni 
meg; a még cl nem változott részletek élesen elkülöuitvék, a zöldes leve¬ 
les részek pedig ezek közé települnek, a kristályalak azonban még meg¬ 
marad. Előrehaladott elváltozásnál ez utóbbi részekben eltűnik és csak 
helyenkint található még föl; majd találni még jobban elváltozott részie¬ 
ket is, a hol csak is egy zöldes leveles ásványt látunk, mely kristály- 
alakkal többé nembir; e mellett a hasadás és az erős dichroisruus is eltűnik. 
Az Amphiból elváltozásának ezen végső állapotában mint ilyen többé föl 
nem ismerhető és csakis az által mutatható ki, hogy az említett átalaku¬ 
lást nyomról nyomra követni lehet. Kudernatsch „Syenit“-jében az Am- 
phibolt ezen végső elváltozásban találjuk, a hol az ugyancsak ilyen sza¬ 
bálytalan leveles tömeget mutat és a jellemző kristályalak maradványa 
csak helyenkint ismerhető fel. Hasonló eset áll elő a (ferbovetz völgyből 
származó egy porphyrosan kiképződött kőzetnél is, a melyről előbb em¬ 
lékeztem meg. 
Magnetit kőzetünkben mint esetleges elegyrész bőven szerepel. A 
Böckh úr által Dioritnak nevezett kőzet lényeges elegyrészei ezekután : 
P1 agi ok 1 a s, A m p h i b o 1, Q uarz és C s i 11 á m. 
Ha tárgyalt kőzeteinket egymással egybevetjük, úgy vizsgálataink 
eredménye gyanánt azt találjuk, hogy az egészen eltérő szövetviszonyok 
és különféle kifejlődések daczára a kőzetalkotó ásványok mindegyiknél 
ugyanazok. A Földpát mindenütt Plagioklas, még pedig Oligo kiásnák 
látszik, a mint Szabó tanár úr lángkisérleti módszere szerint megejtett 
vizsgálataim mutatták; az Oligoklas mellett azonban orthoklastikus Föld¬ 
pát is van jelen, mit a porphyros kőzeteknél mikroskóppal is észlel¬ 
hetni. Minél inkább porphyros a kőzet, a Földpátkristályok annál töké¬ 
letesebben kifejlődvék, inig a szemcsés szövet mellett a Földpátok is 
szemcsések lesznek. A réteges kiképződést csakis a porphyros változa¬ 
tok mutatják, ugyanitt a Földpátok legépebbek, mig a szemcséseknél már 
jobbadán zavarosak. 
A Quarzot illetőleg megjegyzendő, hogy az minden kőzetben bőven 
előfordul; a porphyros változatok a legtöbbet, mig a szemcsések arány¬ 
lag a legkevesebbet tartalmazzák. A Quarz mindenütt kisebb-uagyobb 
szemek alakjában porphyrosan vau behintve, a porphyrosaknál emellett 
az alapanyagnak nagy részét is teszi. Magnesiacsillámot mindenik kőzet 
tartalmaz, legbővebben a porphyrosak, mig a szemcséseknél meglehetősen 
hátramarad. Ezeknél most az Amphiból lép előtérbe, mely a porphyro¬ 
saknál csaknem teljesen eltűnik. Az alapanyag is, ott, a hol t. i. előtör- 
