dúl, mindig mikrokristályos, túlnyomó Quarzszemekkel; csak annyi elté¬ 
rést mutat az egyes változatoknál, hogy az egyes porphyrosan behin¬ 
tett kristályok vagy igen közel vannak egymáshoz elhelyezve, vagy pe¬ 
dig távolabb állanak, mint az előbbi esetet pl. a Kudernatsch-féle „Sye- 
nit“-uél észlelhetni. Az utóbbi esetben a mikrokristályos alapanyagban 
Quarzkristályok és szemek meglehetős számban porphyrosan váltak ki, 
az előbbinél pedig, hol az alapanyag a behintett kristályokat csak mint¬ 
egy szegélyezi, — azok teljesen hiányoznak. Különbséget mutat főleg 
ezen kőzeteknél azoknak külső habitusa; a szövet igen tetemes eltéré¬ 
sekkel bir, a mennyiben porphyros és valóban kristályos-szemcsés változa¬ 
tokat találunk, de itt is, úgy mint a petrographiai összetételben átme¬ 
netet mutathatunk ki a Kudernatsch-féle „Syenit“ által; ez makroskópo- 
san szemcsésnek tűnik ugyanis fel, de mint láttuk, határozottan por¬ 
phyros és igy sorozatunkban a középső helyet foglalja el. A hegység¬ 
nek földrajzi helyzetére vonatkozólag érdekes, hogy a porphyros kikép- 
ződésüek legjobban keletnek találhatók, inig a valódi kristályos-szemcsés 
kőzetek a legnyugatibb helyzetet foglalják el; a kettő között pedig a 
Kudernatsch-féle „Syenit“ lép föl. 
A mi ezen kőzetcsoportoknak előfordulását illeti, említenünk 
kell, hogy települési viszonyaik mindig ugyanazok. Az Almás harmad¬ 
kori medenczéjének déli részén lépnek mindnyájan egymáshoz igen közel 
föl; az egymástól legtávolabb eső csoportok legnagyobb távolsága kö¬ 
rül belől 4 kilométer, az Almás szélétől való legnagyobb távolságuk pe¬ 
dig közel fél kilométerre tehető. Mindnyájan a fiatalabb Gneiss- 
cs o p or t h o z, azaz a csillámban bővelkedőbb Gneisshoz tartoznak, mig az 
idősebb, Amphibolt nagyobb mennyiségben tartalmazó Gneissbau Grá¬ 
nitok, Serpentinek és Quarzporphyrok találhatók. Korukat pontosan meg¬ 
határozni nem lehet, csak annyiban, hogy fiatalabbak a csillámban bő¬ 
velkedő fiatalabb Gneissoknál, felső határuk meg nem állapítható, mert 
semmiféle üledékes kőzettel sincsenek kapcsolatban. E K.-re ezen vi¬ 
déktől egy d'islocatiói vonal mentén Böckh úr szerint a Lias és Kőszén- 
formatió egyes maradványai előfordulnak ugyan, de ezek kőzeteinkkel 
semmi kimutatható összefüggésben nem állanak. 
Lehetséges, hogy a geológiai kutatások előhaladása után sikerülni 
fog ezen kőzeteknek további kedvezőbb előfordulásaira találni,amelyeknél 
közelebbi adatokat nyerhetünk azoknak korára, településére stb. nézve, mert 
ez ideig az Almás medenczének pontosabban csak csekély része ismeretes; 
akkor ezen kőzeteket is a többi ezen a vidéken előforduló eruptív képződ¬ 
ményekkel is jobb összhangzásba lehet hozni s rokonságuk vagy eltéréseik 
jobban kitiintethetők lesznek. 
Mivel pedig az itt tárgyalt kőzetek lényegesen P 1 a g i o k 1 a s, 
Földtani Közlöny- IX. évf. 
22 
