Q u a r z , A m p Ti i b o 1 és C s i 11 á m b ó 1 állanak, melyekhez helyen- 
kint az orthoklasticus Földpát is csatlakozik : ezen kőzetcsoportokat leg- 
czélszeröbb Gerhard vöm R a t li eljárása szerint T o n a 1 i t névvel jelölni, 
mely névvel ő az itt kimutatott ásványokat tartalmazó kőzeteket jelölte. 
A Gerbovetz völgytől nyugotra található porphyros kiképződésü kőzetek 
tehát porphyros Tonalitok lesznek, mig az Ogaru Perilor kőzete 
(a Kndernatsch-íéle Syenit) és nevezetesen a Cincerakegy valódi kristályos 
szemcsés kőzete: T o n a 1 i t n a k nevezendő. 
II. D i o r i t o k. 
A szörénymegyei hegycsoportban Rock li János m. k. főgeolog úr 
múlt évi nyári fölvételei alkalmával a kiterjedt Gneissteriileteu több pon¬ 
tokon kisebb-nagyobb részletekben az idősebb, Amphibolban bővelkedő 
Gneissban beágyazva eruptív kőzeteket talált, melyek kölcsönös helyze¬ 
tükre nézve feltűnő módon bizonyos symmetriát mutattak ; nevezetesen 
ezen izolálva föllépő tömegeknek két egyenes vonal szerint való elren- 
dezkedését lehetett megtigyelni, melyek közül az első nagyjában észak¬ 
déli-, a második pedig északkeleti irányt mutat; érintkezésük a Tilva 
frakinului közelébe esik. Az éjszakkeleti vonal szerint öt ponton Quarz- 
porphyrok lépnek föl, melyek kétféle Földpát és szép Quarzok 
által föltűnök; ezeknek legéjszakibb előfordulása a C'iuka mik-on 
van. A legtávolabb eső pontok távolsága közel 8 kilométer. Az éjszak- 
déli vonalban, annak legtávolabb eső (circa 9 l |, kilométer távolságú) pont¬ 
ján a Certegu-lo-suruni-on ugyanazon Quarzporphyrok mutatkoznak, vala¬ 
mint egy másik ponton is; ezeken kívül azonban még teljesen eltérő 
kőzetek is találhatók. Így nevezetesen a Tilva koruzi nyugoti oldalán 
egy árokban, melyet Stern úr a magy. földtani társulat ez évi egyik 
ülésén (márczius 5-én) mint Dichroittartalmu Oligoklas-Quarz-Dioritot 
nevezett meg. 
Ezen előj öveiéitől délnek Böckh úr két, egymástól csak % kilomé¬ 
ter távolságra eső ponton hasonlóan u j eruptív kőzeteket talált, melyek kül¬ 
sejükre nézve a többiektől teljesen eltérők és a melyeknek megvizsgálását 
feám bízni szives volt. Ezeknek egyike tömött sötét kőzet, mely Apha- 
nithozhasonlít és a Poianitza hegynek déli lejtőjén egy árokból szárma¬ 
zik; a másik finomszerii porphyrszerii kőzet a Kapu Korban hegy dél¬ 
keleti oldalának egy árokjából. 
Az első közét egy látszólagosan tömött, zöldes feketés alapanyagban 
egyenkint szétszórt kisebb-nagyobb Quarzszemekkel bir, melyek zsíros 
fényük által az alapanyagból élénken előtűnnek és a kőzetnek kevéssé por- 
pbyros külsőt adnak. Emellett kevésbbé szembetűnően itt-ott tinóm vékony 
