328 
utazókat tekinthetjük, melyek együttesen kristályalakjukat fölvenni ipar¬ 
kodtak, a mely helyenkint észlelhető is. Ennek analogonját találjuk a 
Kapu Korhanról származó második kőzetünkben is, a hol az Amphibol- 
kristályok hasonló csoportosulása már makroskóposan is nagyobb mére¬ 
tekben (9 mm. szélesség, 2 cm. hosszúság, vagy 15 mm. szélesség és 3 
cm. hosszúság) található. Itt is az egyes részletek szabálytalanul t'ekúsz¬ 
nék egymás mellett és iparkodnak kristályalakjukat föl venni, mit 
részben el is érnek. Az, mit mi ennél makroskóposan látunk, az az 
aphanitos kőzetnél csak mikroskópos kifejlődésben van jelen. 
Ezen anyagoknak elváltozása akként haladott előre, hogy az egyes 
részletek összefüggése fokonkint lazább lett és egyesek igen finom ros¬ 
tokká különültek el, melyek egymás mellé vonalosan sorakozva csopor¬ 
tokban tarka zűrzavart képeznek; némelyek tetemes hosszúságúak és 
hullámosán görbtilvék; a legtöbbje ezt azonban nem mutatja. 
A finom rostoknak ezen összevisszájában szétszórva hevernek a 
még ép, de már színtelen Amphibolrészletek és pedig az elmállás foka 
szerint nagyobb számban vagy igen szétszórva. A zöld tömegeknek majd¬ 
nem mindenike más-más képet mutat, a mint azok többé-kevésbbé el¬ 
változva vannak. A legkevésbbé megtámadqttabbak csupa tűkből és tű- 
csoportokból állanak, melyek középen már színtelenek ugyan, de a szé¬ 
len még világoszöld szintiek ; mások teljesen hasonló képet nyújtanak, 
csakhogy az egyes csoportok egymástól jobban elkülönülvék és egymás¬ 
mellet!, teljésen szabálytalanul feküszuek; a jobban elváltozottaknál már 
azon részletek is megfigyelhetők, hol az elmállás kezdetét vette; egyes 
esetekben túlnyomó számban jelennek meg, a tűcsoportok visszamarad¬ 
nak és lassankint eltűnve, végre a színtelen rostok csoportjának zűrza¬ 
varát látjuk, mint az elmállás végső fokát. Porphyrosan behintve talál¬ 
juk a már makroskóposan is jól előtűnő Quarzszemeket, melyek a libel¬ 
lákat tartalmazó üregecskéknek szokatlan nagy száma által vannak ki¬ 
tüntetve. Az alapanyag maga mikrokristályos kiképződésű; polarizált 
fényben kicsiny, helyenkint határozott kristályalakokat mutató részle¬ 
tekre találunk, melyek valószínűen Földpátok és a melyek egymás mellé 
sűrűén sorakozva az alapanyagnak jóval túlnyomó részét képezik. E 
mellett aránylag csekély számban kicsiny Quarzszemek is megjelennek. 
A Poianitza hegynek déli lábáról származó aphanitos kőzetek te¬ 
hát rendkívül Amphiboldúsak; a félig kristályos alapanyagban 
mely Amphibol tűknek szoros sűrű halmazától áthatva van — porphy¬ 
rosan behintve Amphibol kristályokat és aggregátumokat (ez utóbbiakat 
csakis mikroskóposan), valamint Quarzszemeket találunk. A Földpát 
csak az alapanyagban fordul elő, a melynek legnagyobb részét alkotja. 
Ugyanazon ároknak második kőzete, mely az előbbitől közel y a 
