366 
litben félig a Melaphyrban mozog mivel a telérek az egyik kőzetből 
a másikba zavarta 1 amil csapnak át. 
De másképen áll a dolog Boiczán és az ti. n. Yalea mica bányáiban 
melyeknek crczfekhelyei, a fuzesdiektŐl mintegy 3 kilométerré ENy-ra, 
egészen sajátságos geológiai körülmények között mutatkoznak; itt is 
két, egymástól lényegesen eltérő kőzetfajban találjuk az érczteléreket, 
t. i. egyrészt Melaphyrban, vagy jobban mondva sajátosan elváltozott 
Melaphyrtufában, másrészt egy quarztartalmu világos színit földpátkőzet- 
ben, mely a vidék Quarzandesitjeitől mind petrographiai minőségében 
mind geológiai fellépésében lényegesen elüt. A következő fejtegetések 
czélja kimutatni miszerint a boiczai érczteléreknek ezen mellékkőzete 
nem a harmadkori Trachytképlet tagja —a mint eddig állították, való¬ 
színűleg épen éreztartalmának alapján, — hanem több joggal úgy 
tekintendő mint a másodkor eruptív folyamatának terménye; más sza¬ 
vakkal —- hogy a Svredielhegy kőzete nem Quarztracliyt hanem 
Qu arzp orphyr. 
A szóban forgó kőzet nem csak a Svrediel nevű hegykúpot alkotja 
Boiczától D-re, melyben a boiczai és valea-mica-i érczteléreknek nagy 
része van, hanem még több előfordulása van e vidéken, melyekről 
később fogok szólani. A kőzet tanulmányozására a Svrediel felületén 
található példányok, nagy mértékben elmállottak lévén, kevésbbé alkal¬ 
masok, ellenben a bányából még szilárdabb s frisebb kőzetet kaptam. 
Ezenkívül a fauragai völgyben valamint a fiizesdi bányák közelében 
talált Porphyrkúpok szolgáltatták a következő kőzetvizsgálatok anyagát. 
Kőzetünk világos felsites alapanyagáról és sűrűén behintett Quarz- 
kristályairól mindenütt könnyen felismerhető; az alapanyag, s követ¬ 
kezésképen az egész kőzet színe a húsvöröstől s vöröses ibolyaszíntől a 
tiszta fehérig mindenféle árnyalatot mutat. Tetemes Quarztartalmánál 
fogva a kőzet igen kemény, rideg és törése lapos vagy nagy-kagylós; 
természetes elválása majd táblás majd paralellepipedes. 
Az alapanyag felsitszerű, azaz makroscoposan egyneműnek látszó 
fénytelen, nem áttetsző anyag; górcső alatt erős nagyításban vizsgálva 
mint igen linóm polarizáló szemcséknek, ragasz nélkül való halmaza 
tűnik fel; a szemcsék polárizátioja a Földpátokékoz hasonló, alakra 
nézve azonban nem oly hosszúkás léczalaku Földpátmikrolithokat képez¬ 
nek, minők az e vidékbeli Quarztrachytok alapanyagában, üvegbasisba 
beágyazott kristálykák szoktak lenni, hanem itt a kristályegyének sza¬ 
bályos fejlődésükben egymás által zavarva, szabálytalan polygonos szem¬ 
csékké váltak. Ez a szembetűnő különbség a kőzet osztályozásának 
kérdésénél figyelmet érdemel. 
Az alapanyagban tínom Magnetitpor van elhintve, de nem minden 
