367 
leihely kőzetében egyformán; legtöbb van a fauragavölgyi Porphyrban, 
a bányakőzetben pedig alig van. A mállás kiilömböző foka az alapanya¬ 
gon is mutatkozik és szabálytalan sötétes pontok és foltocskák sűrűbb 
ritkább előfordulásában nyilvánul. Megemlítendő liogy a mállástermények 
azon két nemét, melyet a szomszédos Quarztracliytokon rendesen tapasz¬ 
taltam, t. i. a zöldkőnemüekben ama bizonyos zöldszinű rostos szövetii 
anyagot és az u. n. szürke Trachytokban a lialmazpolarisatiót mutató 
carbonát képződést, — ezekben a kőzetekben épen soha sem találhatni. 
Az alaptömeg a gázlángot meglehető erősen festi sárgára (Na) 
de a Kálium-festés is igen tisztán mutatkozik, habár nem oly erősen 
mint ha tiszta Orthoklasanyagot használunk; ennélfogva valószínű hogy 
az alaptömeg legnagyobb része Orthoklas. 
Az ilyetén alapanyag porphyrszerü behintései közül első helyen 
a Quarz nevezendő, mivel mindig igen siiriien, habár nem igen nagy 
(2—3 mm.) egyénekben lép fel. Ezen szemek rendes kettespyramis 
alaknak, de többé-kevésbbé kopott élekkel s sarkokkal, gyakran szét¬ 
tört kristályok s egyes töredékek. Anyaguk mindig viztiszta és átlátszó; 
idegen zárványokat nem nagy számmal tartalmaznak : leginkább még 
elhomályosodott alaptömegzárványokat, melyek többnyire a körülzáró 
kristály alakját utánozzák ; továbbá üveg- és gázzárványokat. 
A Quarznál sokkal ritkább a Földpát, mely ha nagyobb kris¬ 
tályok alakjában elő is fordul, rendesen oly mállott és kaolinszerü, 
hogy épen csak keresztmetszetének alakja által, s még épebb részeinek 
gyenge polarizálása által felismerhető. A fauraga-völgyi Porphyrban 
ezek a nagyobb Földpátok még eléggé épek, hogy ikerrovatkosságukat 
még makroscoposan is, de még határozottabban a górcső alatt felismer¬ 
hetjük. Ezek a lángkisérletekben az Andesinéhez hasonló reactiokat ad¬ 
nak. A fiizesdi völgy szélén emelkedő Porphyrkúp (Teblicu) kőzetében 
a nagyobb Földpátok, a mennyire nagy elmállásuktól látni lehet, nem 
ikerrovátkosak. 
Harmadik helyen a B i o t i t lenne nevezendő, ha ugyan abból az 
ásványból több, mint épen csak még felismerhető nyomok maradtak 
volna; mindenesetre eredetileg is igen gyéren fordulhatott elő. Egyes 
zöldes foltok ennek a csillámnak lehetnek mállás terményei. 
A Ma gn étit úgy mikroscoposan, mint nagyobb szemekben is, 
némely helyen sürüebben, máshol gyérebben mutatkozik. A fauragai 
kőzet igen szép, nagy octaedereket tartalmaz ; a bányakőzetben pedig 
a szemek igen ritkák ; itt azonban számtalan ür van, mintegy gázzár¬ 
ványok, melyek kristály alakkal bírnak és majd a pentagondodeka- 
eder, majd a hexaeder, majd pedig az 0. <xO co combinatióra emlékeztet¬ 
nek : ezek mintha elpusztult Pyritkristályok ürmintái lennének. 
25 * 
