369 
kozik le és itt a Boiczáról jövő Kajánpatak által kivájt festői szurdu- 
kon túl a túlsó partbeli mészhegyekben leli folytatását. 
Ez az egész mészkőtömeg, ENy. féle dűlő durva rétegekké taglalva, 
óriási rög gyanánt támaszkodik az alatta előbukkanó Melaphyr és Me- 
lapbyrtufa terjedelmes talpazatára, mig éjszaki tövét és részben a két 
magaslatot összekötő hágót az emlitett harmadkori kavics és homokkő 
rétegei fedik el. A Melaphyr leginkább a Magúra mészsziklájának déli 
tövén mutatkozik, hol Krecsunyesd felett a Kajánpatak partjától a Svre- 
diel tövéig mindenütt a mészszikla alatt előbukkan ; egyes feltárásai még 
a Magúra éj szaki s keleti oldalán is mutatkoznak ; mivel pedig a bánya- 
műveletek éj. felől a mészkő alá behatolván, ugyancsak Melaphyrt tár¬ 
tak fel, úgy hát bizonyos, hogy emez a reá telepedett mészrögnél régibb 
keletkezésű. 
Több nehézséggel jár azon viszony kipuhatolása, melyben a Quarz- 
porphyr áll a nevezett képletekhez, és megbízható feleletet a kérdésre 
csak a környéknek tágabb körben való átkutatása adhat. (1. II. táb. 1.) 
Ezen kőzet legnagyobb tömege a Svrediel (Szvregyel) nevű begy, 
egy 362 ölnyi szabályos alakú hegyorom, mely a Magúra Boiczitól 
DK-re, a Cornet csúcsától DNy-ra közös talpazaton emelkedik. A Svre¬ 
diel és a Magúra között keskeny hegygerincz vonul, melynek nyereg- 
szerű mélyedésében a Melaphyr mutatkozik ; ellenben a Coruetu és a 
Svrediel között széles fensikszerü hágó van, melynek talaját a harmad¬ 
korú lerakodás képezi. Eltekintve ettől az oldaltól, valamint egy a hegy 
keleti lejtőjéhez mintegy odatapadt kis mészsziklától, a Quarzporphyr 
tövén köröskörül Melaphyr tűnik elő ; a Svrediel ennélfogva olyan mint 
egy Quarzporpliyrgúla, mely Melaphyrból álló talpazaton nyugszik. 
Ettől a hegytől DK, a Melaphyrba vájt völgyeleten túl, egy egé¬ 
szen hasonló szerkezetű hegy emelkedik, a Dealu Ursui 539 méternyi 
kúpja. Itt is a kúpon Qnarzporphyrt látunk, a lejtőkön pedig Melaphyrt, 
mely utóbbi — mellesleg mondva — a déli lejtőn igen sok Jaspis-gu- 
mókat tartalmaz. 
Ezt a két kúpot, t. í. a Svrediel és a D. Ursui csúcsait egyenes 
vonallal összekötvén és ezt a vonalat DK. felé meghosszabbítván, ismét 
egy völgyön túl, az előbbeni geológiai szerkezetnek harmadik, ezúttal 
jóval kisebb kiadására akadunk: a Teblicu nevű domb tetején 
Qnarzporphyrt, lejtőin pedig Melaphyrt találunk, és ha a kijelölt 
irányt még tovább követve, a füzesdi völgyön keresztül menve, a 
tiilsó lejtőn a Sz. Háromság nevű tárnák felé közeledünk, az onnan 
lezuhanó patakocska medrében, most már a Propylit tőszomszéd¬ 
ságában, negyedszer is a Melaphyrral és annak hű kísérővel, a Quarz- 
porhyrral találkozunk. Sőt mi több : az eddig tárgyalt, 3 kilométer 
hosszú szelvény irányát szigorúan megtartva és hosszát megkétszerezve, 
