374 
szinüleg a trachytok földalatti tűzhelyéig. Könnyen elképzelhető, hogy a 
Quarzporphyr egyöntetű tuskóibau a hasadékok mélyebbre nyúlnak le, 
mint az utána következő váltakozó rétegképletekben, és hogy ennél¬ 
fogva az érczképző möhelylyel szabadabban közlekedvén, hasonló mó¬ 
don részesültek ama mélység kincseiben, mint ennek édes gyermekei, a 
Trachytok és Andesitek. 
A mondottakat röviden összefoglalván, következő megfigyeléseket 
idézhetek azon nézetem támogatására, miszerint a Svrediel kőzete nem 
harmadkori Quarztrachyt, hanem másodkori eruptivkőzet: 
1. a kőzet petrographiai minősége a Quarzporphyr (Quarzporphyrit) 
fogalmának jól felel meg, ellenben a Csetráshegység Quarzandesitjeinek 
minőségétől lényegesen elüt; 
2. a kérdéses kőzet fő előfordulásai egy eruptív hasadékot jelöl¬ 
nek, mely a szomszéd Andesittömegek sorakozásától egészen függetlenül 
csap, ellenben a melaphyrnemü kőzetek elterjedéséhez szabályszerűen 
csatlakozik; 
3. a kitörési kor meghatározására alkalmatos egyéb bizonyitékok 
hiánya mellett, az is figyelembe veendő, hogy a csetrási hegyláncz Au- 
desitjei a környező harmadkorbeli lerakodásnál, Posepuy Lokalsediment- 
jénél fiatalabbak, mig a Svrediel kőzetéből ebben már jól lekopott és 
gurított kavicsokat lehet találni. 
Utólagosan még a Kudolftárna fontos feltárására nézve is igen 
becses adatok jutottak birtokomba. Randysek, boiczai bányatiszt úr, 
kihez ez ügyben felvilágosításért fordultam, kérésemnek a legnagyobb 
szívességgel engedvén, a nevezett tárnának ide mellékelt alaprajzát* 
készité, melyből nemcsak a kőzet-változások de a választólapok csa¬ 
pása és dőlése is pontosan és világosan kitűnnek ; — és hogy e becses 
közlemény értékét tetézze, egy az alaprajz számsorozatának megfelelő 
kőzetgyüjteményt is mellékelt hozzá. Midőn tehát az ily módon nyert 
adatokat, kiegészítésül a fentebbi előadáshoz, a következőben közlöm, 
szives kötelességemnek ismerem Randysek urnák őszinte köszönetemet 
kifejezni az irántam tanúsított előzékenységért. 
Ezen adatok alapján kimondhatjuk, hogy a Rudolftárna a Suhajda 
telérig négyféle kőzeten hat keresztül. Világosszürke mészkő (1. és 3.) 
a tárnaszádától körülbelül G2 1. ölre tart, csekély vastagságú félbesza¬ 
kítással, melyet, úgy látszik, elvetődéinek kell tulajdonítani; t. fi. a 
mésztömeg közepe táján egy pár ölnyi vastagságban ama sajátságos 
tufaképződmény lép fel, melylycl már a Józseftárna szintjén és egyálta¬ 
lában Roicza környékén is találkoztunk. A bányakőzet mállottsága minden 
* 1. II. táb. 2. 
