379 
félének látszik, a Plagioklas túlnyomó, de alárendelten Orthoklas is van 
jelen. A lángkisérleti eredmény a különböző szemeknél váltakozó volt, 
a mennyiben némelykor K mutatkozott már az első két kísérletnél, 
habár gyöngén, másoknál pedig majdnem typicus Oligoklas* árulta 
el magát. A K Földpát meg határozható nem volt, amennyiben nem kap¬ 
hattam tiszta szemet, hanem mindig Na Földpáttal kevertek 
A Q u a r z részint kristálymetszetekben van jelen, részint űröket 
látszik betölteni, mely utóbbi esetben későbbi eredésii, mint a kristályok. 
Tele van libellákkal, melyeken különösen az említett taszító s toló moz¬ 
gás jól észlelhető ; van benne még számtalan tűzárvány. — Egy Quarz- 
átmetszetben nevezetes, hogy benne 200-szoros nagyításnál két, apró 
fekete pontokból álló dendrites alak vehető ki, melyek 600-szoros nagyí¬ 
tásnál libelláknak tűnnek elő. 
A barnás kristályok Biotitok, melyek itt is nagyrészt Muscovittá 
váltak belsejükben, mely átmenet igen szépen észlelhető. A Muscovit 
rostos alakban a szemcsés alapanyag képzéséhez nagy mennyiségben já¬ 
rul hozzá. 
5. Ugyanott mint a 4. sz. 
A kőzet színe szürkés. Szerkezete megközelíti a granitost, de inkább 
porphyros. Nagymennyiségű Quarz s Földpát. 
A Quarz részint kristályokban, részint vaskosan fordul elő. A Föld¬ 
pát üde állapotban, némelyeken ikerrovátkák is látszanak; némely kris¬ 
tály hosszasági mérete 1—1‘5 cm. Ezeken kívül van jó sok tekete hosszú¬ 
kás elegyrész, nagyobbrészt már nem ép állapotban, valószínűleg Biot.it. 
Mikroskop alatt az alapanyag szemcsés s a már többször említett 
összetételű; lángkisérlete Na-Földpátra mutat. — A Földpát makros- 
koposan ugyan épnek látszott, de itt elváltozottnak mutatkozik s igy 
meg nem volt határozható. Igen érdekes több helyen a Földpát átválto¬ 
zása Muscovittá, a Földpát alakja meg van, továbbá felhőzetes tartal¬ 
mának egyes részei, de nagyobbrésze ki van töltve Muscovittal. Észlel¬ 
hető az is, hogy az átváltozás a középből indult ki, mert több kristály 
szélei még Földpátosak. Ezen átváltozásból magyarázható a Földpát ép 
kinézése makroskoposan (noha keménysége több vizsgálat szerint 6), to¬ 
vábbá a lángkisérleti eredmény, mely szerint a Kálium Földpát Loxo- 
* I. kis. Na = 4 ; K = 0 (a kévéiteknél 1); olv. fok = 4; olv. min. fehér, 
ke verteknél külhólyagos. 
II. kis. Na = 4—5; K — 0 (a keverteknél 1—2) ; olv. fok = 5; olv. min. 
= fehér, belhólyagos (mint az előbbi). 
III. kis. Na = 5; K — 2 (a keverteknél 3); 
