363 
Az átvizsgált példányok közt túlnyomók, mint általában a Hargita 
hegytömegében is, az 
1. Amphibol-aiidesitek. 
Ezen kőzetek vi 1 á gos zö 1 de s sz ü r k é t ő 1 a p i s zkos z ö 1- 
desbarnáig különféle színárnyalatokat mutatnak, szövetben pedig a 
teljesen tömörtől az öregporphyrosig (Ampbiboltól) változnak. Alapanya¬ 
guknak górcsövi szerkezeténél fogva két alcsoportba oszthatók: ugyanis 
ezek egy nagyobb csoportjánál az alapanyagnak egy részét üveges alap 
(bázis) képezi, mig egy másik csoportnál az teljesen kristályos. Miután 
azonban fel nem vehető, hogy az alapanyagnak teljesen kristályos álla¬ 
potba való átmenetele valamely külső hatás vagy belső erő közreműködé¬ 
sével későbben történt, — mert a két csoport kőzeteinek összetételében 
szereplő ásványok esetleges módosulásoknak majdnem mindig ugyan¬ 
azon állapotjait mutatják, — tehát csak azon feltevés marad hátra, 
hogy ezek eredetileg igy képződtek. 
Az ide tartozó kőzetek nagyobi) része zöldkő-módosulatban vau, 
melyekre nézve legújabban Zirkel ismét a Richthofen-féle „Propylit“ 
nevet javasolja. 
A zöldkőtrackytokat Beudant F. S. x ) még az átmeneti kor¬ 
szakba tartozó syenit- és porpkyrnemu zöldkövek neve alatt irta le 
1818-ban, mig b. Richthofen 1860-ban, ismeretes értekezésében 2 ) 
zöldkőtrackyt név alatt a harmadkori trachytok családjába sorolta őkét. 
Hauer F. és Stache GL, általában a bécsi geológok b. Richthofen 
véleményét elfogadva, a zöldkő trachytokát- a legkorábbi kitörés ered¬ 
ményének tekintik, melyek különösen alapanyaguknak zöldes szinfokoza- 
tai, az Amphibol tűzöld színe és rostos szövete által vannak jellegezve. 
Br. Richthofen 3 ) E. Amerikának ezekhez hasonló kőzeteit is a rendes 
trachytokénál idősebb komáknak találva, „propylit“ névvel különböz¬ 
teti meg a többiektől. Dr. Szabó József erdélyi 3-adkori kőzeteket 
tárgyazó értekezéseiben (1874—75) semmi különbséget sem tesz a tra¬ 
chytok és propylitek közt és utóbbiakat nem tartja egyebeknek, mint a 
trachytok zöldköves módosulatainak. Zirkel F. 4 ) É. Ame¬ 
rikában a 40. szélességi fok táján föllépő kőzetek leírásában a propylit 
nevet, mely már feledésbe menni kezdett, újból feleleveníti s mikrosko- 
') Mineralogische u. gcognost. Reise durcli Ungarn. Leipzig 18 5. 
2 ) Studien aus den nngarisch siebenbürgischeu Trachytgebirgen, Jahrb. d. k, k. 
geol. Reichsanst. XI. B. 18(11. p. 153- 276. 
3 ) Zeitschr. d deutsch. geol. Ges. 1868. 
i ) Über die Kryst. Gest.eine langs des 40. Breitegrades Nordwest-Amerika 
Leipzig. 1877 
26 
