393 
Diabas Dobojról Boszniában. 
Scliafarzik Ferencztöl. 
(Egy színes kőnyoraatú táblával.) 
(Elöadatott a m. föleit, társulat szakülésén 1879. év febr. hó 5-énJ 
Az 1878. év háborús eseményei engem is, mint sokakat, — kira¬ 
gadtak rendes foglalkozásaim köréből és oly vidékekre vezettek, melyek 
földtani tekintetben csaknem teljesen ismeretleneknek mondhatok. Junius 
hó 14-ikén ért engem a parancs, hogy Broodban tartózkodó ezredemhez 
csatlakozzam és másnap több tiszttársammal együtt útnak indultam. 
Geológiai kutatásoknak nem épen kedvező körülmények közt járván 
be az idegen országot, a hadjárat mozgalmában csak ritkám lehettem 
figyelemmel ’a vidék földtani jelenségeire. Azonban sikerült a doboji vár¬ 
hegy tövéből emlékül egy eruptivkőzet példányát haza hozni, melyet 
azután a laboratórium segédeszközeivel közelebben megvizsgálván, felette 
érdekes petrograpkiai tárgynak ismertem fel. 
Mielőtt azonban ama kőzet leírására térnék át, legyen szabad az 
előbb említett, futólagos földtani megfigyeléseket, röviden megérinteni. 
Július 29-én d. u. ! / 2 7 órakor léptük át a Szávát Samacnál; itt 
a két part magassága igeu különböző ; a balpart alacsony alluvium, az 
osztrák samaci lakosok kénytelenek voltak áradások ellen az egész part 
hosszában magas töltést emelni. A jobb part Török-Samacnál magas me¬ 
redek falat képező Lösz. Az átkelés alkalmával utászcsapatok tetemesen 
leásták e löszfalat azon czélból, hogy a kocsik a gőzkompról a partra 
felmehessenek. 
Zeneszóval a városon átvonulva, attól délre egy szép sik réten 
ütöttünk tanyát; ezen rét talaja tiszta lösz volt. 
Augustus 1-jén, Gradacacra menve, volt alkalmam látni, hogy a 
Szávától D-re elterjedő síkság löszből áll; még a gradacai előhegyeken 
is látni, de beljebb már eltűnik. Ezen diluviális alsík — a Posaviná- 
nak legtermékenyebb része — itt 14—16 kilométer széles. 
Gradacacnál és azon túl a vidék mindig hegyesebb és gyönyörű 
tájképekben mindig gazdagabb lesz. Minthogy azonban nem a geolog 
ösvényein jártam, ritkán jutottam azon kellemes helyzetbe, geológiai ta¬ 
nulmányokat tehetni, miután utunk mentében a „feltárások 14 igen gyéren 
és kedvezőtlen módon fordultak elő. — Annál inkább meglepett a Dobra- 
vicza völgye serpentinizált Gabbrójával. Ezen völgy a hasonnevű 
falu alatt fekszik, mélyen bevájva a hegységbe s több ponton csaknem 
függélyes csupasz kőzetfalak néznek alá a kisebb-nagyobb sziklákról le¬ 
zuhanó patakra. A falak és a patak medrében heverő törmelék világo- 
sabb-sötétebb számos „csuszamlási lapokat 44 mutató serpentines Gabbró- 
