394 
bői állott, szövete aprószemii — tömött, csak a pyroxenes elegyrész mu¬ 
tatott még levelességet. 
Másnap reggel (augusztus 3-án) nem mulasztottam el, a mennyire 
lehetett, a szomszéd hegyeket megvizsgálni; a vizsgálat eredménye az, 
hogy a három a patak balpartján levő hegy, mely fennt egy gerinczbe 
olvad össze, igen sziklás lejtőkkel bir s hogy ezen sziklák mind serpen- 
tinizált Gabbróból állanak. A sziklák közti helyek és a hegyek közti 
mélyedmények nyirok-féle vörösös-barna agyaggal vannak boritva. 
E pont igen könnyen található meg a térképen is, a mennyiben a 
343 és 543-mal jelzett triangulált pontokat egymással összekötő út kellő 
felén, a völgy legmélyebb részében és a Dobravicza patak baloldalán van. 
Az 543 méter magasságú pont egyszersmind legmagasabb része 
a Majevicza plauiua-nak. Nevezett hegység egészben véve ENy-DK-i irány¬ 
ban vonul Kotorskó-tól a Drina felé (Zwornik) a szerb határig s képezi 
egész hosszaságában a vizválasztót a Száva és a Spreca-Bosna között. 
Az 543-dik magassági görbe körül és általában a magasabb ré¬ 
gióiban ezen hegységnek igen szép fenyveseket láttunk, melyek egyenes 
törzseit a már nem messze fekvő Graéanica nevű város lakosai építésre 
használják. 
Mindig lejebb ereszkedve, leérünk végre az utolsó 219 m. magas 
hegyre, melynek D-i tövén terjed el Graéanica városa; a város 
minaretjeivel, a vagy 7 mértföld (DK. irányban) hosszú és a kígyód zó 
Spreea folyó által átszelt völgy, a cultura a völgy talpán és az ős cserfa¬ 
erdők a hegyeken — oly gyönyörű panorámát nyújtanak, hogy az, ki 
egyszer látta, nem egy könnyen fogja elfelejteni. 
Augusztus 8-án ezredem is actioba lépett s ezen naptól kezdve 
sűrűén következtek egymásra az ütközetek (Hau Pirkovacz, Tuzla, Gra- 
canica, Doboj.). Ilyen körülmények között geológiai tanulmányokat tenni 
nem lehetett. 
A doboji Diabas. 
Még két pont geológiai minőségéről van biztos tudomásom : egyike 
a doboji várhegy, másika a Bosna szoros; utóbbinak kőzete sárga mész- 
márga, melynek hatalmas táblái, a mennyire emlékszem, kis fok alatt 
Ny-íelé dűlnek. 
A másik pontról való kőzetpéldány eruptív természetű és a várhegy 
tövéből való, onnét, hol a geniekatonák az út szélesbitése és kőanyag nye¬ 
rése végett robbantásokat eszközöltek. 
A kőzet külső kinézése igénytelen, szilié zöldesfekete, szövetét ille¬ 
tőleg apröszemünek kell mondanunk; szabad szemmel mást mint egyes¬ 
parányi hosszúkás fénylő lapocskát alig látunk ; vastagabb-vékouyabb 
