397 
nek egy neme, a másik abban áll, hogy egyes egyszerű kristályok fél¬ 
köralakban vannak meghajtva. Mind a két eset kőzetünkben gyakori. 
Az első, a hiányos kiképződés abban áll, hogy a hoszukás oszlopos 
kristályok középvonalában olyan hézagok — lyukak — sora van, me¬ 
lyek mindegyike az Augit-oszlopot betetőző pyramis lapok positiv és ne¬ 
gatív alakját tünteti fel, miként ez a mellékelt rajzból(1. a III. tábl.) kitű¬ 
nik; az ezeken mért szög megegyezik a külső terminál lapokéval t. i. 118°. 
A másik alaki kiképződése az Angiinak talán még érdekesebb; a 
mellékelt táblán látunk ilyen köralakulag erősen meghajlott kristályt, 
melynek külső szélén más Angit egyéneknek egész pamatja áll. Szük¬ 
ségesnek tartom itt különösen kiemelni, hogy ezen görbült Angitok 
mindig csak egy egyént képviselnek s hogy nem sokszoros összenövés 
eredményei. Vájjon ezen kristályok képződésük elején, t. i. akkor, 
mikor még hajszálvékonyságuak voltak, a gördülve feltóduló sűrű s rész¬ 
ben már szemcsés láva mozgása által lettek-e meghajlítva s csak 
azután vastagodtak-e meg? — azt mi inkább csak gyanítani, mint ha¬ 
tározottan kimondani merjük. 
Igen érdekes viszony mutatkozik több helyen az Angit és a Föld- 
pát között; előbbinek oszlopos kristálykái függélyesen helyezkednek el 
egy-egy nagyobb Földpát-egyénen, mi szintén arra mutat, hogy az 
Augit képződését megelőzte a Földpáté. 
Végre néhány szót az Augit elváltozásáról. 
Vaunak az Angitok közül egészen épek, vannak olyanok, melyek 
kezdődő elváltozást mutatnak és végre olyanok, melyek már egészen 
átváltoztak egy zöld „chloritos ásványnyá. “ Ezen chloritos ásvány 
mindenütt szoros kapcsolatban van az Augittal; színe változik az élénk 
zöldtől a halaványsárgáig, intensitása pedig íiigg a csiszolat vastag¬ 
ságától; szövete határozottan leveles, de a levelességet eláruló voualo- 
zottság nem látszik mindig ; igen gyakran az ásvány lapját (oP) kapjuk 
a csiszolatba és ezen irányú metszetek természetesen nem tüntetik fel 
a hasadási vonalokat. Színre és a dichroismusra nézve is van különb¬ 
ség a kétféle metszet között; a hasadási irányokra függélyes metszetek 
világosabb színűek, de jól mutatják a sárga és zöld színekből álló 
dichroismust, mig az oP-metszetek sötétebb zöldsziniíek és csekélyebb 
vagy semmiféle dichroismussal sem bírnak. 
Az elváltozás módját különösen egy Augit csoportnál figyelhettem 
jól meg. 
Az Angiinak elváltozása ezen zöld „chloritos anyaggá 14 mindig 
kividről indul meg s halad a kristály belseje felé. A képződő lemezek 
és a pusztuló félben levő Augit kristályok között azon érdekes kristály¬ 
tani összefüggés is van, hogy a létrejött lemezek mind párhuzamosak 
földtani Közlöny IX. évf. 27 
