398 
az Angit kristály főtengelyével, egyszersmind függélyesen állván az osz¬ 
lop lapok övére. A x P x és egy oP irányn metszet természet utáni rajzai 
illustrálják a mondottakat. 
Az Angiiból keletkező chloritos ásvány mindenütt beharapódzik a 
hol csak helyet talál s mi ezen ásványt csakugyan mint élősködőt a 
Földpátok egyes repedéseiben és hézagaiban is fölleljük. 
Az Augit rendes zárványa ezen kőzetben is a Magnetit. 
3. A Magnetit mindenesetre a legrégebben kivált elegyrész, mint¬ 
hogy úgy az Angiiban mint a Földpátban bennőve fordul elő, utóbbiban 
azonban ritkábban. A Magnetit ezen kőzetben arról nevezetes, hogy 
azon ismert csinos sokszoros keresztalaku összenövései az apró kristály- 
káknak telette gyakoriak. 
A Magnetit mellett nagy számban fellépő léczek, melyek itt-ott 
120° vagy 60° szög alatt illeszkednek egymáshoz, valószínűleg Menaka- 
nit kristálykák. 
Mindezen említett elegyrészek oly sűrűén vannak egymás mellett, 
hogy üveges magmát köztük felfedezni nem sikerül, még nagyobb 
nagyításnál sem. Egyetlen egy csiszolatban akadtam egy olyan helyre, 
hol az elegyrészek közt a folytonosság meg van szakítva egyes kisebb- 
nagyobb ti vég részletek által. Ezen barnás magma-maradványok 
keresztezett nicolok közt isotrop üvegként viselkednek és igen nagy 
hajlamot mutatnak az elváltozásra; az elváltozás abban áll, hogy az 
üveg — mely összetételre bizonyosan legközelebb áll az Augithoz - 
Chlorittá válik. A halvány sárga vagy zöld Chloritpikkelyek vagy az 
üvegszigetecskék szélein a körvonalakat követve vagy pedig az üveg 
közepén egyes pontok körül koszorút képezve keletkeznek, mindenesetre 
úgy mint az Angiiból, t. i. viz felvétel által. Ezen csiszolatot ismerve, 
igen valószínűvé válik, hogy egyes, itt-ott előforduló összekuszált Chlorit- 
levelekből álló szabálytalan szélű zöldes tömegek egykor szintén 
magmarészletek lehettek, melyek azonban az atmospháriliák behatása 
által mostanig már tökéletesen Chlorittá alakultak át. 
A C a 1 c i t másodlagos képződésü ásvány, anyagát a málló félben 
levő Calcium-Natriumplagioklasból kapta s kitöltötte lassanként a kőzet- 
repedéseket és hólyagüröket, mészereket és Calcitmandolákat képezve. 
Anyaga csak néhány helyen mondható tisztának, többnyire tisztátala¬ 
névá van a vele egyidejűleg képződött chloritos anyag szemcséi által, 
hozzájővén egyes helyeken még a vasoxydhydrát is. 
Végre a Pyrit, mely szintén másodlagos képződésü ásvány, kis 
szemekben hintve jön elő gyéren a repedésekben vagy azok közelében 
a kőzetben; jelenléte arra mutat, hogy ezen kőzet egykor csekély kénes 
exhalatióknak is volt kitéve. 
