399 
Tekintve, hogy ezen szemcsés kőzetünk főelegyrészei Plagioklas 
és Angit Magnetit kíséretében s hogy az Olivin teljesen hiányzik, 
benne — Rosenbusch kőzet-rendszere értelmében a Doboji várhegy 
fekete kőzetét Dia básnák kell mondanunk. 
RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
VI. 
Magyarhon ásványvíz! térképe. 1 ) 
Magyarhonnak egyik nagyobb méretű térképén kijelöltem a körül¬ 
belül ti zenhétszáz községnek mindegyikét, mely a szakirodalmi 
közlések szerint ásványvízzel bir és külön jegyek által megkülönböz¬ 
tettem az ott fakadó alkalis-, földes-, keserüsós-, konyhasós-, vasas-, kénes¬ 
és hévvizeket. Az ismeretes természetű ásványvizeknél sokkal nagyobb 
számban levő ismeretleneket szintén kijelölvén, a térkép ez irányban 
való jelenlegi ismeretünk állapotát lehetőleg híven tükrözi vissza. 
Ezen térkép egybeállításánál kitűzött czélom az volt, hogy bemu¬ 
tassam Magyarhon első részletes ásványvizi térképét, a melynek tanul¬ 
mányozása több érdekes eredményt tüntet elő. 
így például a hazánk domborzati jellegét képező két hegység- 
rendszer és a három medencze az ásványvizek száma és természete 
által különösen jellegezve vau. 
Számra nézve a Kárpáthegység területe és az erdélyi hegytér¬ 
ség a leggazdagabb, mig az Alpok területe és a két medencze ásvány¬ 
vizekben fölötte szegény. A nagy medencze, vagyis az u. n. Alföld, a 
leggazdagabb és a legszegényebb területek között a közép helyet 
foglalja el. 
Az ásványvizek természetére nézve az említett területeket 
ismét külön jellegezve találjuk. A Kárpátok területét jellegzi a sok 
savanyúviz, a déli hegységeket a hévviz, az erdélyi hegytérséget a 
konyhasósviz, az Alföldet a sziksós- és a kis medenczét a keserüviz. 
Láthatni továbbá azt is, hogy az egy és ugyanazon csoporthoz 
tartozó ásványvizek a különféle vidékeken más-más megkülönböztető 
jelleggel bírnak. Nézzük pl. a savanyúvizeket. Ezek a Kárpátok nyugoti 
részén nem tartalmaznak nagyon sok gázt, mig a keleti részen, név- 
szerint Ősik- és Háromszék megyében, tömérdek sok szabad szénsavval 
bírnak. A nyugoti forrásokban ritkán látszik a szénsavbuborék elszál- 
lása, mig a keleti hideg savanyúvizek erősen forrnak, úgy hogy pl. a 
kovásznál „Pokolsár“ nevű forrás szünet nélkül lábnyi magas lmllámo- 
P Kivonata B. úr előadásának a m. földt. társ. f. é. november hó 5-én tartott 
szakülésén, melyen az itt érintett térképet bemutatta. 
27 * 
