402 
gyitásnál (Gundlach-féle górcsővel) mint folyadékzárványokat ismerjük 
fel, melyek háromfélék. Első nemét képezik azon gyérebben előforduló 
és csak kisebb űröket betöltő folyadékok, melyek libellája folytonos és 
élénk mozgásban van. Ezeknek folyadéka általánosan cseppfolyó szén¬ 
savnak tartatik. 
Másik nemét e folyadékzárványoknak képezik azok, melyek sokkal 
nag) óbb számmal és nagyobb alakban fordulnak elő, mint az előbbiek, 
de libellájuk közönséges hőmérséknél nem mozog; lomba lassú mozgást 
ezen a libellán csak akkor észlelünk, ha a praeparátum egyoldalulag 
melegittetik. Végre vannak gyérebben olyanok, melyek minden tekintet¬ 
ben tökéletesen egyeznek az előbbiekkel, csakhogy a libellán kívül még 
egy kis hexaéder kristályt is tartalmaznak; néha a kristályka mellett 
egy libella helyett kettőt találunk. 
Sorby és Zirkel vizsgálatai nyomán ezen kristályo¬ 
kat kősójegeczeknek és a folyadékot magát kősó ol¬ 
datnak tarthatjuk. A mellékelt kis rajzban mindegyik 
általam felhozott esetre találunk példát. Általában 
ajánlható a hodrusbányai Trachyt ilyen irányú tanul¬ 
mányokra, mivel a Quarzában előforduló folyadék- 
zárványok felette nagyszámnak, többfélék és e mellett 
meglehetős nagyságúak is. 
2. Syenit. (Quarzzal.) Leihelye Enval, Volvic 
mellett, Auvergne. A Quarzbau találhatók folyadékzár 
ványok libellákkal és Kősó-hexaederekkel; ez koráu- 
sem olyan tanulságos, mint a hodrusbányai Trachyt. 
3. Syenit (Quarzzal). Lel helye ismeretlen. 
Igen szép folyadékzárványokkal és Kősóhexaéderekkel a Quarzbau. 
4. Keleti Topáz; három csiszolat. A folyadékzárváuyok ezen 
ásványban roppant nagyok, úgy hogy már 100-szoros nagyítás is ele¬ 
gendő megfigyelésükre. Az egyik csiszolatban a folyadékban még Kősó- 
hexaédert is találni; egy másik csiszolatban barnás pikkelyeket látunk, 
melyeket színük és szövetüknél fogva könnyen Biotitoknak ismerhetünk 
föl ; lemezkéí részint a oP, részint pedig a cxP szerint lek úsznék a csi¬ 
szolatban ; utóbbiak dichroismusát azonban észlelni még sem lehet, mint¬ 
hogy a Topáz, mely a vékony kis lemezkéket teljesen körülveszi, mint 
kettősen törő anyag a feltett egyik vagy másik nicollal polarizált fényt 
idéz elő, úgy hogy a Biotit oc P metszetei egy nicol forgatása .alatt 
pompás színjátékot mutatnak. 
Ezek után olyan kőzetcsiszolatok következnek, melyekben a folya¬ 
dékzárványok libellái már közönséges hőmérséknél is folytonos élénk 
mozgásban vannak; ezeknek gyors mozgása s a kősójegeczek hiánya 
Fo ly ad ékzá r v án y o k 
a Hodrusbányai 
„Syenit" Quarzából 
GOO-szoros nagyí¬ 
tásnál 
