403 
azonnal elárulja, hogy ezen folyadékok másféle természetűek. Yogelsaug 
és Geiszler kimutatták vegyileg mészvizzel és azonfelül még a spectros- 
coppal is, hogy a folyadék a legtöbb esetben viz és folyó szénsav elegye, 
sokszor pedig egészen tiszta folyékony szénsav. 
Ha ezen zárványok melegittetnek, akkor a folyadék térfogata növe¬ 
kedik a rajta lebegő libella rovására s igen sokszor megtörténik, hogy 
a libella egészen eltűnik és csak a későbbi lehűlés után áll ismét elő. 
A melegítésre Yogelsaug egy külön apparátust talált fel, melylyel a hő 
villanyosság segítségével fejlesztetik; Pantotsek ur sokkal egyszerűbben 
jár el, a mennyiben valami fémdarabot, pl. egy 4 krajczárost 100—120" 
Celsius fokra hevít s azután a csiszolat egyik vagy másik oldalára a 
megfigyelendő libellától tetszés szerinti távolban helyezel. Ezen mód nem¬ 
csak hogy kevésbbé költséges, mint a Vogelsang-féle készülék, hanem 
ezenfelül még olyan tüneményeket is engedett észlelni, melyekről mos- 
tanig említés sincsen téve. 
A folyékony szénsavat tartalmazó ásvány- és kőzetcsiszolatok a kö¬ 
vetkezők : 
5. S m a r a g d Habachthal, Salzburg; 2 csiszolat. E ce P és oP 
öszalakiatu jegeczek finomszemü csillámpalában fordulnak elő bennőve. 
600-szoros nagyítás mellett találunk a csiszolatokban kisebb és gyéren elő¬ 
forduló folyadékzárványokat, melyek libellája igen élénk mozgásban vau 
már közönséges hőnél is. Mint szilárd zárványok emlittetnek a Chlorit és 
barna csillám Blum és Zepharovich által, de találtam e két csiszolatban 
ezeken kivid nagy számban még olyan színtelen kristálykákat is, melyek 
majd egyközény, majd pedig hcxagonos metszetekben tűnnek fel, s me¬ 
lyeknek optikai viselkedése két nikol között oda mutat, hogy egy opti¬ 
kai tengelyüek ; külsejükre egészen hasonlítanak (szín és a felületi érdes¬ 
ség) az őket környező Smaragdhoz, úgy hogy nagyon valószínűnek tar¬ 
tom, hogy jelen esetben Smaragd kristálykák vannak bezárva Sma¬ 
ragdba. 
Mozgó libellákat talált még dr. Pantotsek ur 
6. a repistyei (Selmecz környékén, Troskova hegy) Biotit-Amphi- 
bol-Ortlioklas-Oligoklas-Quarz-Trachyt Quarzában, 
7. gyéren az András aknai (Selmecz) Cfömb-Diorit Plagioklas 
Földpátjában, 
8. továbbá a Cső r b a tó (Szepes m.) melletti Gránit és 
9. a Lampersdorfi (Bajororsz.) Irásgránit Quarzában. 
10. Igen érdekes továbbbá egy A r a u k a r i t vékony csiszolata ; lei- 
helye ezen a Dyashoz tartozó Araukaritnak Cser k ú t, Baranya megye, 
gyűjtője Böckh J. m. kir. főgeolog ur 1875-ben. A csiszolat egy baránt- 
metszet; górcső alatt anyaga Quarznak bizonyul s nagyobb sejt közti 
