404 
tereken élénken mozgó libellákkal biró folyadékzárványokat észlelhetünk 
600-szoros nagyítás mellett; számuk azonban csekély. 
11. Végre következik a mariposai (California) Quarzkristály vas¬ 
tag csiszolata (felülete k. b. 3 négyzet cm. vastagsága vagy 4 mm.). Ezen 
Quarzban a folyadékzárványok igen szépek és felette gyakoriak; 1868-ban 
J. A. Phillips más Californiai Quarzok közt a mariposait is vizsgálta * 
s azt találta, hogy 6 folyadékzárványban a libellák 250 Fahr. foknál 
eltűntek. (= 121° Celsius.) 
Dr. Pantotsek ur fokozatosan teszi ki praeparatumait a hő behatá¬ 
sának s az erre bekövetkező tüneményeket részletezve, következőkép 
adja elő. 
Midőn az egyik vagy másik oldalról hő sugároz ki a libella felé, 
(kezdetben kezének melegét hagyja a libellára hatni, azután pedig mint 
fent említve volt, egy négy krajczárost melegít fokozatosan 120 C. fokig 
és helyezi a csiszolat egyik vagy másik oldalára) akkor ez a mariposai 
Quarzban a hő által taszittatik. ** A mariposai Quarz ezen tekin¬ 
tetben kivételt képez, a menyiben a dr. Pantotsek ur által vizsgált vala- 
uienyi más ásvány és kőzet libellái a hő által mindig vonzatúak. 
A mariposai Quarzban találunk azonban még kettős folyadékzárvá¬ 
nyokat; ezeknek egyike könyebb lévén, úszik a másikon és tartal¬ 
mazza a libellát; az egész tehát olyan képet nyújt, mint két egymásba 
helyezett libella. Nevezetes ilyen kettős folyadékzárványoknál azon kö¬ 
rülmény, hogy a kissé sárgás színű úszó könyebb folyadék a hő által 
taszittatik, mig a benne foglalt libella feléje közeledik, tehát ellenkező 
irányban mozog, mint a folyadék. 
A hő nagyobbodtával a könnyebb folyadék is nagyobbodik térfo¬ 
gatát illetőleg még pedig a benne foglalt libella rovására, a libella te¬ 
hát mindig kisebb és kisebb lesz, mig végre egészen eltűnik — látszólag 
a folyadékba alámerülvén. Ez bekövetkezik dr. Pantotsek ur becslése 
szerint 100—120 Celsius foknál, Phillips szerint 250° Fahr. (= 121 Cels.) 
foknál. Az erre bekövetkező lehűlés után, melyet czélszerüen fujtatóval 
lehet elősegíteni, a libella oly rohamosan tűnik ismét elő, hogy a 
folyadékot valóságos forrásba hozza; erre a buborék az űr (kettős folya¬ 
dékzárványnál a könyebb folyadék) széléhez fekszik, csak később fog¬ 
lalván cl helyét az iír illetőleg a könyebb folyadék közepén, midőn t. i. 
az alkalmazott hőforrás hatása már teljesen megszűnt. 
1879. julius 1-én a Mariposai Quarz folyadék zárványait vizsgál- 
* Dr. Ferdinand Zirkel : „Die mikroskopische Beschaffenheit dér Mineralien und 
Gesteine“ 1873. pag. 65 és 66. 
** Megjegyzendő itt, hogy a kép a górcső által megfordítva lesz úgy, hogy 
az, a mi látszólag vonzatik, tulajdonképen taszítva van és fordítva. 
