407 
Szabó tanár ur ott ugyanis legelőbb megemlíti, miszerint ő már 
1858-ban kiadott munkájában (Pest-Buda környékének földtani leírása. 
Akad. pályamunka) említést tett arról, hogy Budakeszin a Nummulitmész 
alól egy Dolomit-conglomerat Traehythömpölyökkel tör elő, mely némileg 
úgy néz ki, mint dörzsbreccia. Tovább megjegyzi, hogy hasonló előfordulást 
később Budán is talált a Szépárok nyugati végében, valamint a Zugligetben 
a Jáuoshegy tövében s mondja, hogy én ezen észleléseket szaporítottam 
és azokat pontosan összeállítva azon eredményhez jöttem, hogy az 
a Trachyt-zárványokat tartalmazó előfordulás egy couglomerat-réteget 
képez, mely a budai Nummulitmész alatt van települve. Néhány 
megjegyzés után a szóban forgó Trachyt-zárváuyok minőségéről, Szabó 
tanár ur továbbá előadja, hogy Hantken ur társaságában s ennek figyel¬ 
meztetése következtében Nagy-Kovácsin meggyőződött, hogy a legfelső 
Nummulit-emeletben Quarz-Trachyt-Tutía van, melyben betelepülve találni 
és szabadon ki is szedhetni a Nummulites intermédia d’Arch., 
N. M o 11 i d’Arch. és gyérebben a N. Cl a r a n s e n s i s Joly et Leym. fajo¬ 
kat. Tovább megjegyzi, hogy ezen megfigyelés kiegészíti a budait; a 
budai Nummulitmész — úgymond — magasabb emeletet képez, mint a 
kovácsi, noha még mind a kettő a felső eocanba (Hantken szerint = alsó 
oligocán = Clavulina Szabói rétegek) tartozik. „Budán" — folytatja 
- „a Trachytot tartalmazó réteg fedüjét láttuk, Nagy-Kovácsin a feküjét 
is, a feküje a N. inter média rétegek, melyekbe betelepülve van, a 
mi Budán eddig nem ismeretes." 
Erre legelőször is meg kell jegyeznem, hogy abban az időben, mi¬ 
dőn Buda vidékét földtanilag részletesen fölvettem (1868.) és a Buda- 
kovácsii hegység földtani viszonyait tárgyaló értekezésem megjelent (ma¬ 
gyarul 1871., német kiadás 1872.), a melyre Szabó tanár urnák előbb 
enditett, engemet illető nyilatkozata vonatkozik — hogy tehát akkor 
Traehyt-anyagnak a hazai ó-harmadkori lerakodásokban való előfordu¬ 
lására nézve más adatokról nem volt tudomásom, mint azokról, melye¬ 
ket Szabó tanár ur fenn idézett pályamunkájában (56 lp.) Trachytanyag- 
nak Budakeszin az u. n. Második árokban való előfordulásáról közölt, 
valamint azon megfigyelésekről, melyeket én magam e tárgy körül az 
említett felvételek alkalmával ott és a budai hegység egyéb helyein tet¬ 
tem. Nevezett értekezésemben a Trachytanyagnak Szabó tanár ur által 
legelőször felfedezett előfordulását Budakeszin legelőbb tárgyalván, erre 
az előfordulásra nézve csakugyan azt mondtam, miszerint ezen a helyen 
a most világosabb feltárásokból tisztán láthatni, hogy a szóban forgó, 
az árokban kibukkanó Dolomit-conglomerat Traehythömpölyökkel réteg¬ 
zett padokat alkot, melyek megegyező helyezkedésben a fedüben az 
árok bal lejtőjének tetején következő budai Nummulitmész rétegek alá 
