Hiányoltam. Megemlítém, hogy Budakeszen, az elsőbb nevezett helyen a 
„Második árokban 1 ', az árok bal lejtőjének magaslatán feltárt Nurnmuüt¬ 
ni ész alsó padjaiban is találtam nehány oly apró Trachyt-zárványt, a 
milyenek az árok fenekén szálban levő conglomerat-padokban gyakrab¬ 
ban és nagyobb darabokban fordulnak elő. Közöltem továbbá a Trachytot 
tartalmazó Dolomit-conglomeratban a Gfugerhegyen gyakrabban előforduló, 
imént említett Nummulitfaj meghatározását is mint N. Garansensis 
Joly et Leym., miután időközben sikerült e helyen egyes darabokban, 
közvetlenül együtt kis Tracliyt-zárványokkal, épebb karban levő Numinu- 
lit példányokat találni, melyeken a héjnak a fajra nézve igen jellemző 
felületi minősége még tisztán felismerhető volt. Hantken ur, kinek annak 
idején az illető darabokat megtekintés végett bemutattam, a Nummulit- 
íajnak ezen meghatározását helyesnek ismerte el. Ez pedig egy oly Nura- 
mulitfaj, mely a budai nummulit-mészből volt ismeretes, ennek É. felé 
csatlakozó elterjedési területében, Solymár és N.-Kovácsiról, sőt az első 
helyen elég gyakran fordul elő. 
A mi a budai Nummulit-mészösszlet korát illeti, úgy említett- 
értekezésemben közelebbről bebizonyítani igyekeztem, hogy ez az összlet 
a felső eocannek vagyis Kari Mayer Barton-emeletének alsó osztályát 
képviseli a buda-kovácsii hegységben, egy nézet, melyet az azóta szerzett 
tapasztalások nemcsak hogy bennem meg nem ingattak, hanem ellen¬ 
kezőleg azt még inkább megerősítették. 
E szerint világos, hogy Buda vidéke Trachytot tartalmazó lerako¬ 
dásának tüzetesebb geológiai helyzete nem Szabó tanár és Hantken 
urak fent említett (1878-ban*) N.-Kovácsin tett megfigyelése által lett 
csak kiderítve; ez a figyelés inkább csak további értékes megerősítésül 
szolgált a nevezett lerakodásnak már előbb Buda vidékén megállapított 
korára nézve. 
Szabó tanár ur azt mondja, hogy a budai Nummulitmész valamivel 
magasabb emeletet képez, mint a kovácsii, s úgy látszik, ez a körül¬ 
mény indította főleg arra, hogy a Trachytot tartalmazó conglomerat- 
rétegeknek s a budai Nummulitmésznek együvé tartozásáról való fejtegeté¬ 
seimet figyelemre nem méltányolta. Ezen nézet mellett a budai trachytos 
előfordulás a nagy-kovácsiival csakugyan úgy hozathatnék legegyszerűb¬ 
ben összhangzásba, ha a budai trachyttartalmu padok a velők legszo¬ 
rosabban egybekapcsolva előforduló budai Nummulitmésztől (természe¬ 
tesen ennek közbe helyezkedett Dolomit-conglomerat padjaival együtt) 
elválasztatnának. Szabó tanár ur ezen korbeli megkülönböztetésben a 
budai és a kovácsii Nummulitmész közt Hantken urnák egy újabb né- 
* Szabó : Budapest, geológiai tekintetben 74 lap 
