410 
zetét követi, melyet Hantken ur „A budai inárga“ czimii értekezésében * 
fejezett ki legelőször, ellentétben e tárgyról való korábbi és addig ál¬ 
talánosan elfogadott véleményével, mely szerint Nagy-Kovácsi és Soly¬ 
már vidékének Nummulitmész-emelete nem egyéb, mint közvetlen foly¬ 
tatása a palaeontologiailag kissé eltéroleg kifejlődött budai Nummulit- 
mész- vagy jellemzőbben mondva Orbitoidmész-emeletnek. Azonban 
Hantken urnák ebbeli újabb nézete nem alapszik a két kérdéses mész- 
emeletnek egymás fölött való helyezkedésének közvetlen megfigyelésén, 
a mely két kérdéses mészemelet a térben egymás mellett fordul elő, 
mindkét vidék rétegsorozatában ugyanazt a helyzetet foglalja el és 
kőzettan ilag egymással megegyező ; azon palaeontologiai adatokat pedig, 
melyeket Hantken ur újabb nézetének indokolására említ, épen nem tar¬ 
tom elégségeseknek arra, hogy valószínűvé tegyék újabb nézetét azon 
okok ellenében, melyek a szóban forgó két lerakódás egyidejűsége 
mellett tanúskodnak.** Ezért részemről semmikép sem csatlakozhatom a 
kérdéses kormegkülönböztetéshez s ezt nem tartom haladásnak vidékünk 
ó-harmadkori képződéseire vonatkozó ismereteink fejlődésében, úgy mint 
több más megváltoztatást sem, melyek a magyarországi Középhegység 
ó-harmadkori lerakódásainak tagozásában és párhuzamosításában újabb 
időben tétettek. 
A tény, miszerint a budai hegység felső eocan (Barton) rétegei 
Trachytanyagot tartalmaznak, kezdetben egészen magányosan állott a 
magyarországi harmadkori nagy vulkáni területre nézve, s az akkori 
ismeretek szerint hosszú időszünet látszott elválasztani az illető tra- 
chyteruptiókat hazánk fő trachytkitöréseitől, melyeknek főkitörési idő¬ 
szaka kétségtelenül a magyar neogen medeueze és melléköblei medi¬ 
terrán és szármát! rétegeinek lerakodási idejébe esik. Azóta további 
megfigyelések ezen látszólagos hézagot mindinkább betöltötték. 
Ugyanis Szabó tanár ur szintén a budai vidéken csakhamar ki¬ 
mutatott az alsó oligocan kis-czelli agyagban fehéres, tuffaszerii fek- 
veteket, melyekben ő a Biotit-Ortkoklas-Quarz-Trachytnak fő elegy¬ 
részeit ismerte fel. Efféle tuffaszerii belielyezkedések a kis-czelli agyag¬ 
ban Buda vidékén meglehetősen elterjedve jelentkeznek, miről magam 
is utólagosan meggyőződtem; előbb kikerülték úgy a magam, mint az 
előbbi vizsgálók figyelmét. Szabó tanár ur vizsgálódásai szerint külön¬ 
ben maga a kis-czelli tályag is tartalmaz általánosabban afféle Trachyt 
anyagot finoman közzé elegyedve. 
Ide sorakozik elvégre egy beillő megfigyelés, melyet én magam távo¬ 
labb kelet felé eső vidéken, kissé fiatalabb rétegekben nem rég tettem; 
* Magyar kir. földt. intézet évkönyve. 1873. II. köt. 190. lap. 
** Lásd a Pótlékot a jelen füzet végén. 
