418 
gyöngyfényhez hasonló gyémántfényt mutatnak. Keménységök — fel¬ 
tűnő különbséggel a Rittingeritre nézve — igen csekély, karczuk 
narancsvörös. Egyes élszögek a Pyrostilpnit (Feuerblende) szögei¬ 
vel egyeznek ugyan, de a kristályok kicsinysége és többszörös 
összenövésük miatt a kristályalakot közelebbről feloldani nem lehe¬ 
tett. Üvegcsőben egy kicsiny töredék arzénes savak verődékét adta 
és a maradék salétromsavban feloldva, sósavval ezüstöt mutatott. 
Ezen jellegek után sz. a kristálykákat Pyrostilpni tek-nek tartja. 
Egy másik példányon, melynek lelhelye Felsőbánya 
volna, Fyrargyrit és részben mállóit Pyrit társaságában ugyan¬ 
csak a selmeczi Pyrostilpnittel egyező, csak kissé sötétebb szine- 
zetii kristálykákat talált. (S. S.) 
Fr. v. Ha uer. Fin neues Vorkommen von Colestin im Bánáté. (Verli. d. 
k. k. geol. R. A. p. 215). A bécsi birodalmi földtani intézet ásvány¬ 
tani gyűjteményeinek átrendezésénél sz. a Kudernatsch által a 
„Bánsági hegységből 14 gyűjtött példányokra (Sitzber. d. k. Ak. 
dér Wiss. Wien, Bd. XXIII. p. 105) akadt, melyeknek közelebbi 
megvizsgálása alkalmával azon meggyőződést szerezte, hogy a Ku¬ 
dernatsch által Steyerdóritól éjszakuyugatra a Neocommész- 
ben levő István-tárnában (Schittjn) talált és üregekben előforduló, 
Aragonitnak (Zepli. Min. Lex. Bd. 1. . p. 491) tartott kristályok 
tulajdonképen C öl estinek és pedig a nevezett ásványnak új 
és kiváló előfordulásai. 
A neocom márgásmészre mindenekelőtt egy durvaszemü kris¬ 
tályos anyag rakódott le, a mely részben szürkésfehér, meglehető¬ 
sen színtelen, áttetsző Calcitból áll. Az azonos szinti oszlopos kris¬ 
tályok ezen alapból bújnak elő és kétségen kívül az alapnak sav¬ 
ban való pezsgése okozta a kristályok téves meghatározását. Kü¬ 
lönben maga az alap sem Aragonit, hanem — mint említve volt — 
Calcit, melyen a rhomboedrikus hasadás jól észlelhető. A kisebb 
kristályok kifejlődött végeiken viztiszták és átlátszók; oszloposak 
és 14 mm. hosszúságot érnek el 5 mm. átmérő mellett. Az észlelt 
alakok Auerbach felállítása szerint: P, 4P, cc P, Pco ; 2Poo, 2 P oo, 
coPcc, go P oo, 0 P. A prizma lapok uralkodók, ezek vízszintesen 
vannak rostozva, a melyek valószínűen a 4 P laptól származnak; a 
jól tükröző lapok pontosabb mérésekre is kiválóan alkalmasak. 
Fajsúlyára nézve sz. a spirálmérlegen 4.02 eredményt talált. 
Ezen érdekes előforduláshoz szabadjon azon megjegyzést fűz¬ 
nünk, miszerint Schrauf a G. Tschermak-féle Mineralogische 
Mittkeilungen-ek 1874. évi folyamában a 95. lapon (Földtani Köz- 
