419 
löny, V. évt'. p. 89) közöl egy jegyzetet „Cölestin vöm Banat“ czim 
alatt. Ebben leírja, hogy a császári Múzeum Dőli igazgató úrtól 
egy Steierdorfról (Bánát) származó érdekes ásványpéldányt 
kapott ajándékba, a melynél a Cölestin-kristályok világoskék színitek 
és 3—1 mm. nagyságot érnek el. Szórványosan elhintve a leg¬ 
ifjabb nemzedék gyanánt kicsiny fehér Calcit kristályokon iiluek. 
A Calcit egy-egy centiméter vastag compact kérget alkot, mely zár¬ 
ványul sötétszürke márgát tartalmaz. A kristálylapok oszloposak, 
lapjaik Miller betűivel jelölve d és «, ezeken kívül alárendelten az 
y piramis és az o doma. 
Ugyancsak Sckrauf Atlaszában az lseidről származó Cölestin 
kristályalakjának rajza mellett (Bd. I. Líef. V. Tat. XLVIII. Fig. 22.) 
megjegyzi, hogy hasonló typussal bírnak a Steierdorfról származó 
kristályok is. Az lseidről származó kristályok pedig a rövidlátó 
(Auerbach) lap szerint vannak megnyúlva az uralkodó d 2 P cr. 
(Auerb.) lap mellett; a Hauer által imént közölt kristályoknál 
a d kicsiny, mig uralkodó nagysággal az o go P (Auerb.) lap bir, 
tehát a habitus ellenkező, a szicziliai kristályok oszlopos habitusá¬ 
hoz közel álló. Tekintve azonban az előfordulásra vonatkozó egyéb 
adatok egybehangzását, kétségen kívüli, hogy a leihely maga újnak 
nem tekinthető. (S. S.) 
Dr. K renner J. S. Tellurezüst Erdélyből. (Terin. tud. Közlöny, p. 382.) 
A magyar nemzeti Múzeum ásvány-őslénytári osztálya Semsey 
Andor ur nagylelkű ajándékából a íolyö évben számos rendkívül 
becses ásványok között egy ásványtani unikum birtokába is jutott. 
Ez egy Tellurezüst példány, a melyhez foghatót ezideig 
a tudományos világ egyátalában nem ismert. A Tellurezüst ezen 
példánynál tökéletes, szép kiistályokban fordul elő! A kristályok 
között és azokon finom fehér Quarz kristályok ülnek, melyek itt-ott 
nagyobbak és csoportosak is; a társaságot kiegészítik barnavörös 
Sphalerit, Pyrit és Chalcopyrit kristályok, valamint egyes Adulár 
egyének is. A Tellurezüst kristályok részben fénylők, részben feketés, 
koromszerü kéreggel vannak bevonva, mely helyenkint levakarható. 
Az igy bevont kristályokon arany is észrevehető, mely drót- vagy 
lemezalakban rajtok ül, vagy mint vékony hártya borítja azokat. 
Szerző pontos mérései eldöntötték a kristályrendszerre vo¬ 
natkozó kérdést, a melyek a s z a b á 1 y o s rendszert derítették ki. 
Az egyes kristályok alakokban igen gazdagok, a mennyiben 
az 100, 1)0, 111, 122, 211, 210 és 310 alakok lapjait mutatják. 
Többnyire hexaederszerüek, de vannak oszlop, sőt egészen rúdala- 
