423 
ásványnak most már 4 előfordulását ismerjük hazánkban. Szörény- 
és A rád megyékben egyet-egyet és Gömörmegyében kettőt. (I. B.) 
Szolcol Pál. Az akna-szlatinai sótelep bányászata. (Bányászati és kohá¬ 
szati lapok p. 133, 158.J A sóképződés elméletére vonatkozó rövid be¬ 
vezetés után szerző az akna-szlatinai sótelep földtani viszonyait 
ecseteli röviden, azután az ottani bányászat történetét vázolja, mely 
a római uralkodás idejében veszi kezdetét, mig a szomszéd király völgy 
tájékán a kőkorszakbeli bányászatról is maradtak nyomok; végre 
a mostani bányámivelés és kezelés módját írja le. 
Az akna-szlatinai sótelep, mely már az eddigi feltárások alap¬ 
ján is körülbelül 30,800 millió m. mázsa kősót tartalmaz, bullám- 
zatos alakú fék vetet képez, melynek 1/5—19 m. vastag fedőjét leg¬ 
inkább sógyag képezi. Képződése a mediterrán korba esik. (I. B.) 
Foitli K. Észlelések a kőzetek belső erőhatást átalakulására és egy uj kő¬ 
zetre vonatkozólag. Kolozsvár 1879. 
Ugyanez német nyelven kivonatosan: „A n reg un gén im 
Bereiclie des geologischen Forschens" (Verh. u. Mit- 
theil. d. siebenb. Ver. etc. p. 91.) A szerző e két közlemé¬ 
nyét nagyobb munkálat megelőzőinek tekinti és kifejti bennük 
föltevését azon sajátszerü tüneményre nézve, mely szerint gyakran 
egy és ugyanazon kőzeten az üledékes eredet jellegein kivid még 
az eruptiv eredetéi is tapasztalhatók. Ezek és hasonló jelenségek, 
melyeket eddig külső mechanikai befolyásnak tulajdonitottak, vala¬ 
mint a telérek képződése is szerző szerint, föltevése fonalán most 
már könnyen kimagyarázhatók volnának. „A kőzetek országában 
általában a sokféle külső befolyástól származtatott átalakuláson ki¬ 
vid, egyszersmind egy belső erőhatási (dynamikus), a jegeczedési erő 
által uralt átalakulás ment végbe, mely átalakulásból származik azon 
sok ellentétes tünemény, melynek lánczolatában sokszor ugyanazon 
kőzeten az eruptiv jelleg és a rakodványi eredet szorosan érintkez¬ 
nek egymással, midőn az egészben egy lassú és üsszhaugzatos fej¬ 
lődés folyamata ösmerhető föl; mi mellett közel fekszik azon felfo¬ 
gás, hogy ezen erőhatási átalakulás bizonyos ezélra — talán az 
egyénités czéljára — irányulva még nem érte el befejezését.“ Szerző 
Erdély sóbányaiban 20 év óta szerzett tapasztalataira alapítja hypo- 
thesisét, melynek támogatására még Posepnynek 1867-ben (Vhdlg. d. 
k. k. geol. R. A.) megjcUnt tanulmányára hivatkozik. A többi kö¬ 
zött a kősóban zárványokként előforduló agyagpalát, gypset stb. 
emeli ki és azt állítja, hogy „azon erőhatás forrása, melynek nyo- 
